Odôvodnenie

Všeobecná časť

	Zákon  č. 59/1965  Zb. o výkone trestu  odňatia  slobody v znení  neskorších predpisov 
v § 72a splnomocňuje Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky po dohode s Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky ustanoviť vo všeobecne záväznom právnom predpise bližšie  podmienky a  spôsob výkonu ochranného liečenia.   
     	
	Predkladaný návrh vyhlášky ustanovuje podmienky a spôsob výkonu súdom uloženého psychiatrického, protitoxikomanického, protialkoholického, sexuologického ochranného liečenia a ochranného liečenia patologického hráčstva počas výkonu trestu odňatia slobody. Uvedená problematika bola doteraz upravená v rozkaze ministra spravodlivosti Slovenskej republiky č.15/1992 o psychiatrickom, protitoxikomanickom, protialkoholickom a sexuologickom ochrannom liečení vykonávanom počas výkonu trestu odňatia slobody po dohode ministra spravodlivosti Slovenskej republiky a ministra zdravotníctva Slovenskej republiky. Návrh vyhlášky je predkladaný z dôvodu rozšírenia rozsahu ochranných liečení o ochranné liečenie patologického hráčstva a  niektorých zmien, ktoré nastali v organizácii poskytovania ochranných liečení. 
	
Navrhovaná vyhláška nebude mať dopad na zvýšené čerpanie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu.

Predkladaný návrh vyhlášky je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, so zákonom, na vykonanie ktorého je navrhnutý a medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Doložka zlučiteľnosti právneho predpisu
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.   Navrhovateľ vyhlášky:
    Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky.

2.   Názov návrhu vyhlášky:
    vyhláška Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky, ktorou sa upravujú podmienky a  spôsob výkonu súdom uloženého psychiatrického, protitoxikomanického, protialkoholického, sexuologického ochranného liečenia a ochranného liečenia patologického hráčstva počas výkonu trestu odňatia slobody.

3.   Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
a)	identifikácia predmetu návrhu vyhlášky z pohľadu Európskej dohody o pridružení, Národného programu pre prijatie acquis communautaire, Partnerstva pre vstup, Bielej knihy, screeningu, Pravidelnej správy Európskej komisie o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii a plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky,
-	návrh vyhlášky nie je prioritou aproximácie práva podľa čl. 70 Európskej dohody o pridružení uzatvorenej medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane jednej a Slovenskou republikou na strane druhej (tzv. Asociačná dohoda),
-	návrh vyhlášky nie je prioritou práva podľa Národného programu pre prijatie acquis communautaire na rok2001,
-	návrh vyhlášky nie je prioritou aproximácie práva podľa prílohy Prípravy asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu Európskej únie (tzv. Biela kniha),
-	návrh vyhlášky nie je prioritou aproximácie práva podľa Partnerstva pre vstup,
-	návrh vyhlášky nie je prioritou aproximácie práva podľa screeningu,
-	návrh vyhlášky nie je prioritou aproximácie práva vyplývajúcou z Pravidelnej správy Európskej komisie o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii, pre identifikáciu návrhu vyhlášky z pohľadu plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky je tento bod bezpredmetný.

b)	Identifikácia záväzkov vyplývajúcich zo schválených negociačných pozícií v príslušnej kapitole, ktorá je predmetom návrhu vyhlášky:
 Slovenská republika neprevzala na seba žiadny záväzok vyplývajúci zo schválených   negociačných pozícií vo vzťahu k predmetnému návrhu vyhlášky.

4.   Problematika návrhu vyhlášky:
a)	Nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev.
Problematika návrhu vyhlášky je ponechaná na vnútroštátnu právnu úpravu.

b)	Nie je upravená v práve Európskej únie.
Problematika návrhu vyhlášky je ponechaná na vnútroštátnu právnu úpravu.

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu vyhlášky s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
      vzhľadom na vnútroštátny charakter upravovanej problematiky je bezpredmetné vyjadrovanie sa k stupňu zlučiteľnosti návrhu vyhlášky s právom ES/EÚ.

6.   Gestor (spolupracujúce rezorty):
      pre určenie gestorstva k smerniciam je tento bod bezpredmetný.

7.  Účasť expertov pri príprave návrhu vyhlášky a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu   vyhlášky s právom ES/EÚ:
       účasť expertov na príprave návrhu vyhlášky nebola využitá.

Doložka finančných, ekonomických a enviromentálnych vplyvov
a vplyvov na zamestnanosť

Návrh vyhlášky nebude mať priamy dopad na verejné financie, zamestnanosť a životné prostredie.

Osobitná časť

K § 1

Vymedzuje sa miesto, spôsob výkonu a druhy ochranného liečenia, ktoré sa vykonávajú počas výkonu trestu odňatia slobody (ďalej len „výkon trestu“). Zároveň upravuje právomoc generálneho riaditeľa Zboru väzenskej a justičnej stráže zriaďovať psychiatrické oddelenia v ústavoch na výkon trestu odňatia slobody (ďalej len „ústav“).

K § 2

Určujú sa lehoty, ktoré podmieňujú výkon ochranného liečenia v priebehu výkonu trestu a viažu sa na ukončenie výkonu trestu; zároveň sa stanovuje poradie, v ktorom sa ochranné liečenia, ak boli uložené viaceré, vykonávajú.

K § 3

Stanovuje sa začiatok ochranného liečenia v podmienkach výkonu trestu v závislosti od kapacitných možností psychiatrického oddelenia a zdravotného stavu odsúdeného. Zároveň sa určuje povinnosť riaditeľa ústavu zabezpečiť predloženie zoznamu odsúdených, ktorým bol nariadený výkon ochranného liečenia, psychiatrickému oddeleniu. Vymedzuje sa tiež povinnosť psychiatrického oddelenia informovať ústav, v ktorom odsúdený vykonáva trest odňatia slobody, o termíne jeho prijatia na výkon ochranného liečenia a povinnosť zdravotníckeho zariadenia ústavu zabezpečiť pred nástupom odsúdeného na výkon ochranného liečenia jeho vyšetrenie, ktorého rozsah je podmienený druhom ochranného liečenia. V závere sa určuje postup ústavu v prípade, ak sa na základe výsledkov psychiatrického vyšetrenia zistí, že odsúdený nie je spôsobilý na výkon ochranného liečenia. 

K § 4

Stanovuje sa podmienka, že výkon ochranného liečenia počas výkonu trestu musí byť organizovaný tak, aby nebol narušený účel výkonu trestu. Určujú sa druhy ochranných liečení, počas výkonu ktorých sa odsúdený do práce nezaraďuje a zároveň sa vymedzuje okruh ochranných liečení, v priebehu výkonu ktorých sa možnosť zaradenia odsúdeného do práce pripúšťa. 

K § 5

Stanovuje sa oznamovacia povinnosť ústavu voči súdu, ktorý ochranné liečenie uložil, o začatí ochranného liečenia.

K § 6

Určuje sa možnosť vykonávať ambulantné ochranné liečenie priamo v ústave za predpokladu, že v ňom na základe dohody o pracovnej činnosti pracuje psychiater. V takom prípade sa odsúdený pred ukončením ochranného liečenia premiestni z ústavu, v ktorom vykonáva trest odňatia slobody na príslušné psychiatrické oddelenie. Zároveň sa upravuje postup pri prerušení ochranného liečenia, podmienky preliečovacieho pobytu a oznamovacia povinnosť ústavu o prijatí a prepustení odsúdeného z preliečovacieho pobytu voči súdu, ktorý ochranné liečenie uložil.
K § 7 

Upravuje sa postup pri zmene spôsobu výkonu ochranného liečenia, keď na základe odborného posúdenia priebehu a výsledkov ochranného liečenia spracuje psychiatrické oddelenie správu a zašle ju spolu s návrhom na zmenu ambulantného spôsobu výkonu ochranného liečenia na ústavný, alebo naopak, súdu, v obvode ktorého sa ochranné liečenie vykonáva. Zároveň sa vymedzuje postup pri podmienečnom prepustení odsúdeného z výkonu trestu; v takom prípade riaditeľ ústavu predkladá vyššie uvedenú správu na príslušný súd bezodkladne.

K § 8

Stanovuje sa postup a podmienky prepustenia odsúdeného z ochranného liečenia, ak ochranné liečenie splnilo svoj účel, alebo sa zistilo, že z odborného medicínskeho hľadiska je ochranné liečenie neefektívne.

K § 9

Upravuje sa postup pri prepustení odsúdeného z výkonu trestu vo vzťahu k prebiehajúcemu ochrannému liečeniu, povinnosť psychiatrického oddelenia vypracovať správu, ktorá musí obsahovať taxatívne určené náležitosti a zaslať ju v určených termínoch v závislosti od druhu ochranného liečenia súdu, v obvode ktorého sa ochranné liečenie vykonáva. Ďalej sa stanovuje postup ústavu a zabezpečenie prepravy odsúdeného po rozhodnutí súdu o pokračovaní ústavného ochranného liečenia odsúdeného po ukončení výkonu trestu v zdravotníckom zariadení alebo zmene spôsobu výkonu ochranného liečenia na ústavné.

K § 10

Určuje povinnosť psychiatrického oddelenia vypracovať po ukončení ochranného liečenia podrobnú lekársku správu o jeho priebehu a výsledkoch a založiť ju do sprievodného zdravotného záznamu odsúdeného pre potreby súdu.

K § 11
	
V ustanovení o účinnosti sa navrhuje, aby predmetná vyhláška nadobudla účinnosť 1. septembra 2003, aby bola zachovaná primeraná legisvakančná lehota.