N á v r h 

   Legislatívny zámer opatrení v oblasti boja proti korupcii,
ktoré vyplývajú z Programového vyhlásenia vlády SR 
 pre Ministerstvo spravodlivosti SR v trestnej oblasti

1.	Dôvody spracovania legislatívneho zámeru opatrení

Legislatívny zámer opatrení v oblasti boja proti korupcii, ktoré vyplývajú z Programového vyhlásenia vlády SR pre Ministerstvo spravodlivosti SR v trestnej oblasti je predkladaný z dôvodu pokročiť v boji proti korupcii. Napriek prijatiu mnohých koncepčných materiálov, ako aj legislatívnych zmien, úspešnosť protikorupčných opatrení je stále nízka. Rozsah korupcie v našom štáte si vyžaduje rázne riešenie a mimoriadne nasadenie. 
Uznesením vlády Slovenskej republiky č. 1359 z 11. decembra 2002 vláda SR uložila členom vlády povinnosť predložiť legislatívne zámery zákonov alebo návrhy zákonov v oblasti boja proti korupcii na úseku ich pôsobnosti, ktorých prijatie vyplýva z Programového vyhlásenia vlády SR.
Programové vyhlásenie vlády SR sa týka pôsobnosti MS SR v trestnej oblasti v týchto bodoch (netrestná oblasť je spracovávaná v osobitnom materiáli):
-	zrýchlenia súdneho konania, najmä dokončením projektu Súdny manažment;
-	vytvorenia inštitútu „korunného svedka“, ktorý slúži na odhalenie a usvedčenie osôb podozrivých z korupcie a z organizovanej trestnej činnosti;
-	vytvorenia špeciálneho súdu a úradu špeciálneho prokurátora pre boj proti korupcii a organizovanému zločinu;
-	zúženia rozsahu trestných sadzieb.

2.	Ciele navrhovaných opatrení

Cieľom opatrení je zefektívnenie protikorupčného boja, zrýchliť súdne konanie, odbyrokratizovať a zefektívniť výkon súdnej správy.
Kľúčovým projektom v plnení tohto zámeru je dokončenie a zabezpečenie plnej prevádzky projektu Súdny manažment, ktorý je založený na zmene organizácie práce súdu s cieľom odbremeniť sudcu od administratívnej práce a vytvoriť mu podmienky pre rozhodovaciu činnosť. Systém, založený na informatizácii súdnictva a náhodnom prideľovaní súdnych prípadov, má významný protikorupčný efekt.
Dôvodom vytvorenia inštitútu "korunného svedka" je zefektívnenie odhaľovania a usvedčenia osôb podozrivých z korupcie a z organizovanej trestnej činnosti. 
Navrhuje sa aj vytvorenie Špeciálneho súdu a Úradu špeciálneho prokurátora pre boj proti korupcii a organizovanému zločinu s cieľom prelomiť miestne i celoštátne väzby medzi jednotlivými štátnymi a justičnými orgánmi, čo zlepší predpoklady pre nezávislé a rázne uskutočnenie trestného konania v korupčných kauzách, ktoré úzko súvisia s páchaním organizovaného zločinu.
Ďalšie opatrenie navrhuje zúžiť rozsah trestných sadzieb, ktorých súčasná šírka vytvára neúmerné predpoklady pre nejednotné rozhodovanie súdov o výške trestu.

3.	Právny stav v porovnaní s právom EÚ a medzinárodnými dohovormi

Právo EÚ neobsahuje v sekundárnej legislatíve žiadnu povinnosť členských štátov vytvoriť špecializované inštitúcie alebo inštitúty na boj proti korupcii, avšak v mnohých dokumentoch prijatých EÚ sa zdôrazňuje potreba účinnejšieho boja proti korupcii. Ako príklad je možné uviesť Dohovor o boji proti úplatkárstvu, na ktorom sa podieľajú úradníci ES alebo členských štátov EÚ a Spoločné stanovisko k rokovaniam v Rade Európy a OECD týkajúcich sa korupcie.
Okrem týchto dokumentov je možné uviesť aj Dohovor OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu, ktorý ukladá prijať opatrenia na poskytnutie dostatočnej nezávislosti orgánov v oblasti odhaľovania korupcie, aby sa zabránilo nevhodnému vplyvu na ich činnosť.
V súčasnosti sa na pôde OSN pripravuje Dohovor o korupcii, ktorý má posilniť vnútroštátne, ale aj medzinárodné  orgány boja  proti korupcii, zvlášť spoluprácu súdnych orgánov.

4.	Zhodnotenie platnej právnej úpravy a návrhy opatrení

Korupcia vedie k oslabovaniu dôvery v právo a spravodlivosť. Korupcia je útok na základy právneho systému. Klesá celková morálka v spoločnosti. 
Orgány činné v trestnom konaní evidujú zanedbateľný počet trestných činov korupcie a úplatkárstva. V povedomí širokej verejnosti na Slovensku však prevláda názor, že bez poskytnutia úplatku nie je možné dosiahnuť vyriešenia súkromných záležitostí na rôznych stupňoch štátnej správy, samosprávy a verejného života.
Podľa štatistík Generálnej prokuratúry SR v roku 2001 bolo stíhaných 103 prípadov trestných činov korupcie, 84 prípadov bolo obžalovaných a 51 odsúdených. V roku 2002 bolo trestne stíhaných 120 prípadov korupcie, z toho obžalovaných bolo 92 a odsúdených 57 osôb. 

Opatrenia  ohľadom zrýchlenia súdneho konania 
Zákonom č. 420/2002 Z. z. ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 141/1961 Zb. o trestnom konaní súdnom (Trestný poriadok) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa vykonal významný progres smerujúci k zrýchleniu a k zjednodušeniu trestného procesu. Odstránilo sa tzv. preverovanie, resp. predprípravné konanie a následne sa upravilo prípravné konanie, čo má tieto základné pozitívne dôsledky:
a) skrátenie dĺžky prípravného konania, a tým aj celková dĺžka trestného konania,
b) odstránenie duplicity vykonávania úkonov,
c) od podania trestného oznámenia majú vykonané úkony procesnú spôsobilosť (odstránenie vysvetlení pri preverovaní trestných oznámení).
Okrem vyšetrovania sa zaviedlo taktiež tzv. skrátené vyšetrovanie, ktoré sa   vykonáva u menej závažných trestných činoch (s trestnou sadzbou odňatia slobody do troch rokov); vykonávajú ho policajné orgány a oproti vyšetrovaniu sa upravuje ich postup modifikovaným spôsobom tak, aby prípravné konanie v týchto prípadoch bolo rýchlejšie a pružnejšie pri zachovaní práv obvineného.
Uvedenou zmenou úpravy trestného konania sa čiastkovo realizoval i zámer obsiahnutý v koncepte i v paragrafovom znení rekodifikovaných trestných noriem spočívajúci v príklone k alternatívnym formám konania, avšak s ohľadom na existujúci právny stav. K doterajším alternatívnym spôsobom ukončenia veci v trestnom konaní (podmienečné zastavenie trestného stíhania, trestný rozkaz), ktorých znakom je, že  umožňujú vybavenie veci v predsúdnom konaní alebo vybavenie veci súdom mimo procesne náročného hlavného pojednávania, sa prijal ďalší spôsob – zmier.  Zmier má umožniť, aby na základe dohody medzi štátom a poškodeným na jednej stane a páchateľom na druhej strane, došlo k ukončeniu trestnej veci a k vydaniu rozhodnutia bez uskutočnenia riadneho, formalizovaného súdneho konania. To bude mať za následok jednak zrýchlenie konania a vydanie rozhodnutia skôr, pričom ide o ekonomicky menej náročné konanie, jednak možnosť lepšieho uplatnenia práv zo strany poškodených, keďže predpokladom uzavretia zmieru je súhlas poškodeného. Zmier pritom smeruje k odstráneniu škodlivých následkov trestného činu nielen v oblasti náhrady majetkovej škody, ale aj pocitov krivdy, strachu, resp. poníženia v prípadoch s menej závažnými následkami za splnenia podmienky, že na trestnom postihu páchateľa nie je zo strany štátu verejný záujem. 
Zrýchlenie súdneho konania ako prejav akútnej potreby zmeny v legislatívnej úprave trestného konania bol považovaný za jeden z hlavných motívov a prvkov koncepcie rekodifikácie v oblasti trestného práva procesného a hmotného, popri jeho zefektívnení a zvýšení jeho hospodárnosti. V zmysle uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 385 z 31. mája 2000 a Výhľadového plánu legislatívnych úloh vlády SR na roky 2000-2002 sa predložil do legislatívneho procesu návrh nového Trestného zákona a Trestného poriadku (boli predložené v júli 2002 na rokovanie Legislatívnej rady vlády SR, ktorá však návrhy už neprerokovala), ktoré vychádzajúc z uvedeného smerujú k vytvoreniu predpokladov pre zjednodušenie, odformalizovanie a zrýchlenie trestného konania  o trestných činoch malej závažnosti. Zrýchlenie konania sa však týka celého konania, čím sa docieli i účinnejšia ochrana práv a oprávnených záujmov fyzických osôb ako aj ochrana celospoločenských záujmov. 
Zrýchliť konanie by malo zabezpečiť najmä:
-	posilnenie princípu kontradiktórnosti prejavujúceho sa v aktívnejšej procesnej pozícii obhajcu, ale i prokurátora; 
-	vôľa riešiť veci v mimosúdnom konaní najmä dohodou o priznaní viny a prijatí trestu medzi prokurátorom a obvineným;
-	obmedzenie revízneho princípu;
-	zmena väzobného konania prostredníctvom uplatnenia princípu podľa ktorého by sa dĺžka prípustného trvania väzby v prípravnom konaní v zásade odvíjala od typovej závažnosti trestného činu, pre ktorý je obvinený stíhaný; 
-	ustanovenie vyšších súdnych úradníkov, probačných a mediačných úradníkov;
-	možnosť rozhodovať zjednodušeným rozsudkom bez odôvodnenia. 
Trestný poriadok vychádza z axiomy, aby sa v konaní uplatnili aj viaceré tzv. "odklony" od pravidelného procesu. Tieto odklony budú dbať na dodržiavanie ústavných princípov súdnictva ako aj na základné občianske práva osôb zúčastnených na trestnom konaní, avšak budú pružne reagovať na skutkovú zložitosť či jednoduchosť veci, na stanovisko obvineného, či je ochotný spolupracovať pri objasnení svojej trestnej činnosti, na skutočnosť, či obvinený urobí kroky k odstráneniu škodlivých následkov svojho trestného činu, najmä, či je ochotný poskytnúť poškodenému náhradu škody, príp. inú satisfakciu obetiam trestného činu, aby sa dosiahli ciele trestného procesu aj z hľadiska ochrany celospoločenských záujmov a či bude trvať na prejednaní svojej trestnej veci pred súdom. Návrh preto vychádza z toho, aby jednoduchšie trestné činy, typovo menej škodlivé, označované v novom návrhu Trestného zákona ako prečiny (ide o všetky nedbanlivostné trestné činy a z úmyselných trestných činov o trestné činy, za ktoré hrozí uloženie trestu odňatia slobody, ktorého horná hranica neprevyšuje päť rokov), prejednával a rozhodoval samosudca. Počíta sa pritom s tým, že samosudca bude konať hlavné pojednávanie len výnimočne, pretože podstatnú časť vecí rozhodne trestným rozkazom, pokiaľ už predtým nepotvrdí dohodu medzi prokurátorom a obvineným, resp. neprijme iné meritórne rozhodnutie. 
K zrýchleniu konania by malo prispieť aj uplatnenie inštitútu konania o dohode o priznaní viny a prijatí trestu. Zavedenie tohto inštitútu vyplýva priamo z požiadavky zjednodušenia a zefektívnenia trestného konania, ako aj z požiadavky skrátenia dĺžky jeho trvania. Súčasne jeho zavedením sa sleduje odľahčenie činnosti súdu prejednávať vec na hlavnom pojednávaní.
Navrhuje sa preto, aby sa ustanovenia upravené novelou Trestného zákona č. 420/2002 Z. z. a tiež ustanovenia navrhované v už predložených návrhoch rekodifikovaného Trestného zákona a Trestného poriadku zapracovali aj do nových návrhov Trestného zákona a Trestného poriadku, aby sa týmto realizovalo opatrenie zrýchlenia súdneho konania. Vypracovanie nových trestných noriem je v Pláne legislatívnych úloh vlády SR na rok 2003 naplánované na december 2003.

Opatrenia ohľadom vytvorenia inštitútu „korunného svedka“, ktorý slúži na odhalenie a usvedčenie osôb podozrivých z korupcie a z organizovanej trestnej činnosti. 
Atribúty známe najmä v zahraničí, ktoré sú vlastné tzv. „korunnému svedkovi“ sú akcentované vo vyššie zmienenom už predloženého návrhu rekodifikovaného Trestného zákona. Potreba tohto zatiaľ nie veľmi v strednej a východnej Európe využívaného spôsobu odhaľovania a najmä stíhania vymedzených foriem trestnej činnosti vychádza najmä zo skutočnosti, že určité najmä organizované formy jej páchania sa vyznačujú vysokou mierou organizovanosti, konšpiratívnym charakterom nezákonných aktivít a silnými „zvonku“ nepoznanými väzbami. Na odhalenie  a eliminovanie takto činných personálnych článkov nie je možné postupovať štandardným postupom vzhľadom na uzatvorený a organizovaný systém vzájomných väzieb. Získanie svedeckej výpovede často ovplyvňuje skutočnosť, že potencionálny svedok je spolupáchateľom a v prípade spolupráce s orgánmi činnými v trestnom konaní má obavu nielen z možného trestného postihu, ale aj pred útokmi z kriminogénneho prostredia. Inštitút korunného svedka však explicitne legislatívne zakotvený nie je, i keď  čiastočne tento deficit kryje zákon  č. 256/1998 Z.z. o  ochrane svedka. Účelom zákona o ochrane svedka je však len ochrana takého svedka, a nie úprava možnosti poskytnúť zvýhodnenie a výnimky obvinenému za aktívnu a efektívnu spoluúčasť pri odhaľovaní trestných činov.
Už finalizovaný návrh zákona na tento stav reaguje prostredníctvom možnosti prihliadnuť pri ukladaní trestu na okolnosť, že prispel k odhaleniu a usvedčeniu organizovanej, zločineckej alebo teroristickej skupiny ako na poľahčujúcu. Súd môže podľa navrhovaného § 35 ods. 2 písm. b) znížiť trest pod dolnú hranicu trestu ustanovenú zákonom i v prípade, ak osoba významnou mierou prispela k objasneniu trestného činu spáchaného v prospech zločineckej, alebo teroristickej skupiny alebo napomáhala zabrániť spáchaniu trestného činu, ktorý v prospech zločineckej, alebo teroristickej skupiny iný pripravoval alebo sa o jeho spáchanie pokúsil tým, že oznámila jeho činnosť  orgánom činným v trestnom konaní a poskytla im informácie, ktoré by inak nezískali, a tak im pomohla zabrániť alebo zmierniť následky trestného činu, zistiť alebo postaviť pred súd iných páchateľov alebo zabezpečiť dôkazy o trestnom čine v prospech zločineckej alebo teroristickej skupiny. 
V špecifických prípadoch definovaných prostredníctvom vymenovaných skutkových podstát trestných činov naviazaných na organizovaný zločin, resp. korupciu je daná  možnosť zaniknutia trestnosti činu (§ 83 písm. d)). 
Inštitút korunného svedka sa môže takisto aplikovať prostredníctvom anticipovaného postupu v trestnom konaní, pri ktorom sa pristúpi k dohode medzi prokurátorom a obvineným o priznaní viny a prijatí trestu, príp. aj zastavení trestného stíhania, potvrdenou súdom, kde existuje priestor pre poskytnutie zvýhodnenia a výnimky obvinenému za aktívnu a efektívnu spoluúčasť pri odhaľovaní vymedzených trestných činov. 
Konanie o dohode o priznaní viny a prijatí trestu môže začať prokurátor jednak z vlastnej iniciatívy alebo na základe návrhu obvineného alebo jeho obhajcu. Začatie konania o dohode je možné len v prípade, ak sú súčasne splnené tri základné podmienky :
- 	výsledky vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania musia  dostatočne odôvodňovať záver, že skutok je trestným činom  a spáchal ho obvinený,
- 	výslovné priznanie obvineného ku skutku,	
-	existencia dôkazov, ktoré nasvedčujú pravdivosti priznania  obvineného.
Prokurátor je povinný po podpísaní dohody o priznaní viny a prijatí trestu podať súdu návrh na súdne konanie o tejto dohode.
	Navrhuje sa, aby sa aj tieto ustanovenia predloženého návrhu Trestného zákona a Trestného poriadku týkajúce sa vytvorenia inštitútu „korunného svedka“, ktorý má slúžiť na odhalenie a usvedčenie osôb podozrivých z korupcie a z organizovanej trestnej činnosti, preniesli do nových návrhov trestných kódexov, ktorých predloženie na rokovanie vlády sa očakáva najneskôr v decembri 2003. V súčasnosti sa však uvažuje aj o príprave novely trestných kódexov ešte pred prijatím celkovej rekodifikácie, ktorou by sa upravila táto problematika.

	Opatrenia ohľadom vytvorenia Špeciálneho súdu a Úradu špeciálneho prokurátora pre boj proti korupcii a organizovanému zločinu.
Pri stíhaní korupcie je jedným z najväčších problémov prelomenie personálnych väzieb. Práve z tohto dôvodu sa uvažuje so zavedením inštitútu Úradu špeciálneho prokurátora a Špeciálneho súdu, v pôsobnosti ktorých bude aj trestné stíhanie, resp. súdenie prípadov korupcie. 
V rámci Generálnej prokuratúry SR bol od 1.12.2002 zriadený príkazom generálneho prokurátora č. 5/2002 Úrad špeciálneho prokurátora na úrovni odboru GP SR  priamo podliehajúci generálnemu prokurátorovi. Celkovú zodpovednosť za vyšetrovanie a zisťovanie trestných činov korupcie má Ministerstvo vnútra SR. V oblasti zisťovania trestných činov bol zriadený osobitný orgán špecializovaný v boji proti korupcii – Odbor boja proti korupcii Úradu organizovanej trestnej činnosti Prezídia Policajného zboru, ktorý zodpovedá za prípady odhaľovania a dokumentovania trestných činov úplatkárstva, prípady, v ktorých sú zainteresovaní členovia ústredných orgánov štátnej správy a samosprávy, sudcovia, prokurátori, ako aj za prípady týkajúce sa privatizácie (uvedený odbor vznikol v novembri 1998).
V súčasnosti sa pripravuje návrh zákona o Úrade špeciálneho prokurátora na trestné stíhanie korupcie a organizovaného zločinu a o zriadení Špeciálneho súdu a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
Zriadenie týchto inštitútov umožní špecializáciu a koordinovaný postup orgánov činných v trestnom konaní proti korupcii a organizovanému zločinu. K účinnému potláčaniu korupcie a organizovaného zločinu môže prispieť iba súhrn opatrení na kvalitatívne vysokej odbornej úrovni.
Keďže v Pláne legislatívnych úloh vlády SR na rok 2003 je tento zákon zaradený v mesiaci marec a najneskôr v tomto termíne bude predložený paragrafovaný návrh zákona na rokovanie vlády SR, podrobnejšie sa touto problematikou tento predkladaný návrh legislatívneho zámeru nezaoberá. 
	Pokiaľ ide o toto opatrenie, navrhuje sa vypracovať samostatný návrh zákona o Úrade špeciálneho prokurátora na odhaľovanie a trestné stíhanie korupcie a organizovaného zločinu a o zriadení Špeciálneho súdu a tento predložiť na rokovanie vlády SR najneskôr v marci 2003.

Opatrenia ohľadom zúženia rozsahu trestných sadzieb. 
Súčasná šírka rozsahu trestných sadzieb vytvára neúmerné predpoklady pre nejednotné rozhodovanie súdov o výške trestu. 
Z tohto dôvodu bude potrebné  pri príprave rekodifikovaného Trestného zákona prijať také zmeny, ktorými sa zúži možnosť za obdobný skutok v dvoch prípadoch uložiť diametrálne odlišnú výšku trestu. Za tým účelom bude potrebné:
a)	v rámci každého trestného činu preskúmať trestné sadzby tak, aby sa čo najmenej prekrývali v jednotlivých odsekoch, 
b)	preskúmať rozpätie trestných sadzieb, zaistiť lepšiu previazanosť  systému trestov a ich sadzieb za jednotlivé trestné činy, a to  najmä v závislosti na ich typovej závažnosti a zmene  v systematike Trestného zákona
	Ďalej za účelom ďalšieho zníženia rozsahu trestných sadzieb bude potrebné zahrnúť do nového návrhu rekodifikovaného Trestného zákona medzi ustanovenia o priťažujúcich a poľahčujúcich okolnostiach aj ustanovenie, podľa ktorého, ak v konkrétnej veci súd vyhodnotí, že prevažuje pomer priťažujúcich okolností nad poľahčujúcimi okolnosťami, uloží minimálne trest zvýšený o jednu tretinu nad dolnou hranicou trestnej sadzby.

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov 
a vplyvov na zamestnanosť

1.	Návrh legislatívneho zámeru nebude mať priamy dopad na verejné financie.  

2.	Návrh legislatívneho zámeru nebude mať ekonomický dopad na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb.

3.	Návrh legislatívneho zámeru nebude mať vplyv na životné prostredie.

4.	Návrh legislatívneho zámeru nebude mať vplyv na zamestnanosť.

Doložka zlučiteľnosti
právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. Navrhovateľ právneho predpisu:
vláda Slovenskej republiky

2. Názov návrhu právneho predpisu:
legislatívny zámer opatrení v oblasti boja proti korupcii, ktoré vyplývajú z Programového vyhlásenia vlády SR pre Ministerstvo spravodlivosti SR v trestnej oblasti

3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
a.	problematika návrhu legislatívneho zámeru nie je prioritou aproximácie  práva podľa článku 70 Európskej dohody o pridružení, ani  podľa Národného programu pre prijatie acquis communautaire,  Partnerstva pre vstup, Bielej knihy a screeningu; návrh legislatávneho zámeru nie je uvedený v návrhu Plánu legislatívnych úloh vlády  Slovenskej republiky na rok 2003,
b.	podľa Prioritných úloh vlády SR vyplývajúcich z pravidelnej správy Európskej komisie o pripravenosti SR na členstvo v EÚ z 9.10.2002 je prioritnou úlohou prijať zákon o zriadení Úradu špeciálneho prokurátora na potláčanie korupcie a organizovanej trestnej činnosti a o zriadení Špeciálneho súdu.

4.	Problematika návrhu právneho predpisu:
nie je upravená v práve  Európskych spoločenstiev ani v práve Európskej únie, súvisí  však s bojom proti korupcii, na ktorý sa vzťahuje
-	Trestnoprávny dohovor o korupcii,
-	Dohovor o boji proti úplatkárstvu, na ktorom sa podieľajú  úradníci Európskych spoločenstiev alebo členských štátov  Európskej únie z roku 1997,
-	Protokol k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych  spoločenstiev za účelom špecifického zaoberania sa problémom  korupcie z roku 1995,
-	Spoločné stanovisko k rokovaniam v Rade Európy a OECD týkajúcich sa korupcie z roku 1998,
-	Dohovor Rady Európy č. 141 o praní špinavých peňazí, skúmaní, zhabaní a konfiškácii ziskov zo zločinu,
-	Direktíva Rady Európskeho spoločenstva č. 91/208/EEC.

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
žiadna

6.	Gestor (spolupracujúce rezorty):
bezpredmetné

7.	Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu:
bezpredmetné