Odôvodnenie

Všeobecná časť

Spravovací poriadok pre okresné a krajské súdy bol prijatý v roku 1992 a odvtedy bol dvakrát novelizovaný. Ako právny predpis, ktorý podrobnejšie upravuje organizáciu a činnosť súdov, musí nevyhnutne reagovať na legislatívne zmeny v súvisiacich predpisoch, ako aj na aktuálne požiadavky súdnej praxe.
Novela vyhlášky vychádza predovšetkým z potreby zosúladenia platnej právnej úpravy s inými právnymi predpismi. Ide najmä o Ústavu Slovenskej republiky, zákon o vyšších súdnych úradníkoch, zákon o Súdnej rade, zákon o súdoch a sudcoch, Trestný poriadok a Notársky poriadok. 
Na základe zákona o vyšších súdnych úradníkoch sa ruší funkcia súčasných súdnych tajomníkov, pričom ich činnosť budú vykonávať vyšší súdni úradníci. V nadväznosti na uvedenú zmenu sa navrhuje vypustiť pojem súdny tajomník. Návrh reaguje aj na novelu Notárskeho poriadku, ktorou bolo Notárskej komore Slovenskej republiky zverené vedenie centrálneho registra závetov. Podstatnú časť navrhovaných zmien tiež predstavuje aktualizácia citácií právnych predpisov v poznámkach pod čiarou. 
Zámerom novely je aj doplnenie určitých inštitútov, ktoré vo vyhláške absentujú. Vzhľadom na nedostatok právnej úpravy je potrebné upraviť postup súdov v oblasti právneho styku s cudzinou a trestného konania. Jedná sa predovšetkým o zasielanie a doručovanie písomností, pribranie tlmočníka na preklad dožiadaní, úhradu nákladov právnej pomoci a zisťovanie obsahu cudzieho práva. V rámci trestného konania sa navrhuje doplnenie úpravy podmienečného odkladu výkonu trestu odňatia slobody, niektorých zaisťovacích úkonov a udelenia milosti.
V občianskom súdnom konaní sa navrhuje zavedenie súdnych prázdnin, počas ktorých sa bude pojednávať a rozhodovať len vo veciach taxatívne ustanovených alebo určených rozhodnutím sudcu.
Návrh novely vyhlášky je plne v zhode s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi, medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná.
Návrh vyhlášky nebude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov.
Doložka zlučiteľnosti návrhu vyhlášky s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. Navrhovateľ právneho predpisu:  Ministerstvo spravodlivosti SR

2. Názov  návrhu  právneho predpisu: Návrh  vyhlášky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky, ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 66/1992 Zb. o Spravovacom poriadku pre okresné a krajské súdy v znení neskorších predpisov

3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám    
    a Európskej únii:

a)	návrh vyhlášky nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené  v  čl.  70  Európskej  dohody  o pridružení, Národného programu pre prijatie acquis communataire, Partnerstva pre vstup, Bielej knihy, screeningu, Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2002, ale predkladá sa z vlastnej iniciatívy Ministerstva spravodlivosti SR 
b)	nevyplýva zo schválenej negociačnej pozície Slovenskej republiky v kapitole č. 24
 
4.  Problematika návrhu právneho predpisu:

a)	
b)	nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev,
c)	
d)	nie je upravená v práve Európskej únie.

5.  Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych    
     spoločenstiev a s právom Európskej únie:

    Vzhľadom na chýbajúcu úpravu v práve Európskych spoločenstiev a práve Európskej únie je posudzovanie stupňa zlučiteľnosti bezpredmetné.

6. Gestor (spolupracujúce subjekty): 

     Bezpredmetné

7. Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

    Pri vypracúvaní návrhu vyhlášky nebola účasť experta.

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť

1.	Návrh vyhlášky nezakladá nároky na verejné financie.

2.	Návrh vyhlášky je v súlade s prioritami a cieľmi hospodárskej politiky.

3.	Návrh vyhlášky nemá vplyv na životné prostredie.

4.	Návrh vyhlášky neovplyvní zamestnanosť a nevyžiada si zvýšenie počtu pracovníkov justície.

Osobitná časť

K bodu 1
Zmena označenia osôb, ktoré tvoria odborný aparát súdu sa navrhuje z dôvodu vhodnosti a pojmovej nadväznosti na Ústavu Slovenskej republiky a zákon o štátnej službe.

K bodu 2
Pôvodné znenie § 2, ktorý obsahoval ustanovenia o rozvrhu práce na súdoch sa nahrádza novým znením. Ustanovenia stratili aktuálnosť v súvislosti s novou úpravou rozvrhu práce v zákone č. 335/1991 Zb. o súdoch a sudcoch v znení neskorších predpisov. Podľa tohto zákona sa rozvrh práce realizuje prideľovaním vecí sudcom náhodným výberom pomocou technických a programových prostriedkov. 
Navrhuje sa nové znenie § 2, ktorým sa ustanovujú súdne prázdniny v období od 1. júla do 31. augusta a období od 22. decembra do 2. januára v každom roku. Počas tohto obdobia sa budú prejednávať a rozhodovať len veci dôležité z hľadiska všeobecného záujmu alebo naliehavé z dôvodu nebezpečenstva vzniku ujmy účastníkom. Vplyv súdnych prázdnin na plynutie lehôt vo veciach, ktoré sa cez súdne prázdniny neprejednávajú sa rieši tak, že v prípade, ak začiatok súdnych prázdnin pripadne do lehoty alebo začiatok lehoty do súdnych prázdnin, lehota sa predlžuje o celú dobu alebo časť súdnych prázdnin, ktorá do začiatku lehoty ešte zostávala.

K bodu 3
Ustanovenie je potrebné zosúladiť s Ústavou Slovenskej republiky a zákonom o vyšších súdnych úradníkoch, ktorý zavádza novú kategóriu zamestnancov súdu.

K bodom 4 až 12
Nakoľko na základe zákona o vyšších súdnych úradníkoch zaniká funkcia súdneho tajomníka a činnosť súčasných súdnych tajomníkov budú vykonávať vyšší súdni úradníci, vypúšťa sa pojem súdny tajomník.

K bodu 13
Prípady, kedy súd priberie tlmočníka sa navrhujú rozšíriť o preklady písomností, ktoré sa doručujú v styku medzi súdmi Slovenskej republiky a cudzími justičnými orgánmi. Uvedené sa vzťahuje najmä na dožiadania a pripojené písomnosti, návrhy na uznanie a výkon rozsudkov slovenských súdov, medzinárodných zatýkacích rozkazov. V týchto prípadoch sa uplatňuje zásada vzájomnosti, pričom sa vychádza z medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná. Zároveň sa ustanovujú podmienky zasielania prekladov do cudziny.
Navrhované ustanovenia napriek ich potrebe v Spravovacom poriadku absentujú.

K bodu 14
Dopĺňajú sa podrobnosti o zasielaní písomností do cudziny. Ide napríklad o dožiadania súdu a jeho prílohy, zatýkacie rozkazy, výsledky vybavenia dožiadaní cudzích orgánov apod. Tieto písomnosti musia byť vyhotovené v súlade s požiadavkou právnej istoty, pričom v predvolaní účastníka musí byť zohľadnený dlhší časový úsek, ktorý si vyžaduje preprava a doručenie zásielky.

K bodu 15
Ide o zmenu, ktorá reaguje na platný právny stav v oblasti organizácie miestnej štátnej správy.

K bodom 16 až 18
Navrhuje sa zmena citácií v poznámkach pod čiarou vzhľadom na to, že právne predpisy, na ktoré sa odkazuje boli medzičasom zrušené a nahradili sa novými právnymi predpismi.

K bodu 19
Ustanovenie je potrebné aktualizovať vzhľadom na platný právny stav. Podľa zákona o súdoch a sudcoch sústavu súdov v Slovenskej republike tvoria Najvyšší súd Slovenskej republiky, krajské a okresné súdy, Vyšší vojenský súd a vojenské obvodové súdy a v čase brannej pohotovosti štátu aj vyššie poľné a nižšie poľné súdy.

K bodu 20
Citácia v poznámke pod čiarou sa navrhuje vypustiť v nadväznosti na čl. 144  Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého sa stala úprava v predmetnej inštrukcii pre súd nezáväznou.

K bodu 21
Doplnenie ustanovení, ktoré upravujú podmienečný odklad výkonu trestu odňatia slobody je nevyhnutné z dôvodu, že platné znenie § 38 upravuje túto problematiku len v súvislosti s prijatím záruky.

K bodu 22
Viď odôvodnenie k bodu 19.

K bodu 23 až 31
Doplnenie ustanovenia o informačno – technických prostriedkoch o niektoré zaisťovacie úkony (odpočúvanie a záznam telekomunikačných činností, agent a vyhotovovanie obrazových, zvukových a iných záznamov) upravené v Trestnom poriadku je nevyhnutné v súvislosti s jeho poslednou novelou (zákon č. 422/2002 Z. z.), ktorá ustanovila v týchto prípadoch osobitnú príslušnosť krajského súdu (vyššieho vojenského súdu) na vydávanie príkazu o týchto úkonoch v prípravnom konaní. Vypustenie odseku 2 je odôvodnené skutočnosťou, že príslušnosť súdu je v týchto prípadoch ustanovená novelou zákona č. 335/1991 Zb. (zákon č. 185/2002 Z. z.).

K bodu 32
Doplnenie vyhlášky o ustanovenia upravujúce udelenie milosti a podmienečné udelenie milosti je nevyhnutné jednak z dôvodu doplnenia úpravy podmienečného udelenia milosti v Trestnom poriadku (novela č. 422/2002 Z. z.), a jednak z dôvodu absencie predmetnej úpravy v Spravovacom poriadku. 

K bodom 33 a 34
Navrhuje sa zmena citácií v poznámkach pod čiarou vzhľadom na to, že právne predpisy, na ktoré sa odkazuje boli medzičasom zrušené a nahradili sa novými právnymi predpismi.

K bodom 35 a 36
Úprava tohto ustanovenia nadväzuje na novelu Notárskeho poriadku, ktorým bola zákonom zverená Notárskej komore Slovenskej republiky nová kompetencia, a to vedenie centrálneho registra závetov v elektronickej podobe. Tejto zákonnej úprave musí byť prispôsobený postup súdu po začatí konania, ktorý už nebude povinný vykonávať lustrácie závetov, ale len vykonať šetrenie, či v tej istej veci už prebehlo konanie a pod akou značkou, poveriť notára prejednaním dedičstva, odoslať mu spis, prípadne aj pôvodný spis, ak už skôr prebehlo v tej istej veci konanie. Zároveň bolo potrebné prispôsobiť text zneniu ustanovenia § 38 ods. 1 Občianskeho súdneho poriadku účinného od 1.12.1995. 

K bodu 37
Úprava tohto ustanovenia takisto nadväzuje na novelu Notárskeho poriadku so zriadením centrálneho registra závetov. Lustráciu závetov vykoná poverený súdny komisár bez zbytočného odkladu po tom, ako mu bude postúpený spis v danej dedičskej veci s poverením podľa § 38 ods. 1 Občianskeho súdneho poriadku. Lustrácia sa bude vykonávať v elektronickej podobe v rámci územia celej Slovenskej republiky a o vykonaní lustrácie vykoná súdny komisár záznam v spise. Ďalej je upravený postup súdneho komisára v prípade pozitívnej lustrácie, pričom postup zostáva podľa doterajšej úpravy nezmenený. Všetky úkony po vykonaní lustrácie však vykonáva súdny komisár a nie súd. 

K bodu 38
Vzhľadom na novú úpravu § 76 je potrebné v tomto ustanovení upraviť číslovanie odsekov s odkazom na tento paragraf. V druhej vete sa opravuje terminológia, čechizmus „protokol“ sa nahrádza slovenským slovom „zápisnica“. 

K bodom 39 a 40
Navrhuje sa zmena citácií v poznámkach pod čiarou vzhľadom na to, že právne predpisy, na ktoré sa odkazuje boli medzičasom zrušené a nahradili sa novými právnymi predpismi.

K bodu 41
Úprava tohto ustanovenia nadväzuje na zákon č. 397/2000 Z. z., ktorým bol novelizovaný Notársky poriadok. Podľa znenia § 25 Notárskeho poriadku môže notár svojho notárskeho koncipienta písomne poveriť vykonaním všetkých úkonov podľa § 3 ods. 1, 2 a § 5. V takom prípade podľa § 19 ods. 3 Notárskeho poriadku používa notársky koncipient úradnú pečiatku notára, v mene ktorého koná a listiny podpisuje svojim menom a priezviskom (§ 28 Notárskeho poriadku). 

K bodu 42
Navrhuje sa zmena citácie v poznámke pod čiarou z dôvodu, že povinnosť mlčanlivosti sudcov je v súčasnosti upravená v zákone č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich.

K bodu 43
Postup slovenských justičných orgánov v súvislosti so vzťahmi, kde sa vyskytuje medzinárodný prvok  a rozhodovanie o nich je rámcovo upravený jednak v medzinárodných zmluvách, ktorými je Slovenská republika viazaná, a jednak v osobitných predpisoch, najmä v zákone č. 97/1963 Zb. o medzinárodnom práve súkromnom a procesnom.   Chýba však úprava, ktorá by podrobnejšie tento postup konkretizovala, preto sa navrhuje doplnenie nových ustanovení s cieľom zjednotenia postupu jednotlivých súdov.
Osobitný postup sa ustanovuje pre prípad trestného konania cudzinca. Ak bol cudzinec vzatý do väzby, súd má povinnosť informovať o tom zastupiteľský orgán štátu, ktorého je cudzinec štátnym občanom. V prípade, že táto skutočnosť nie je známa, na doručenie informácie je príslušné Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky, ktoré ju ďalej sprostredkuje. Rovnako sa postupuje v súvislosti s podaním obžaloby.
Pri doručovaní písomností účastníkom občianskeho súdneho konania na území Slovenskej republiky má prednosť osobitný spôsob doručenia, za predpokladu, že je uvedený v dožiadaní cudzieho justičného orgánu, je dostatočne konkrétne popísaný a nie je v rozpore s verejným poriadkom Slovenskej republiky. Inak sa doručuje podľa právneho poriadku Slovenskej republiky. V ustanovených prípadoch môže súd vykonať tzv. jednoduché doručenie, kedy účastníka predvolá, poskytne mu poučenie o právnych následkoch odmietnutia prevzatia písomnosti, ktoré môžu nastať v cudzine a písomnosť mu odovzdá.
Ďalej sa ustanovujú orgány, ktorým je súd povinný zaslať ním vydaný medzinárodný zatýkací rozkaz.
Úhrada nákladov právnej pomoci sa spravuje medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. Navrhuje sa ustanovenie podrobností postupu pri vybavovaní žiadostí cudzích justičných orgánov o úhradu týchto trov.
Prípadné problémy pri zisťovaní obsahu cudzieho práva v prípadoch, kedy je súd povinný podľa neho rozhodovať je potrebné odstrániť výslovnou úpravou. Na zistenie obsahu cudzieho práva súd použije najmä Európsky dohovor o informáciách o cudzom práve z roku 1968 (ozn. č. 82/1997 Z. z.) a Dodatkový protokol k tomuto dohovoru z roku 1978 (ozn. č. 83/1997 Z. z.), za týmto účelom môže súd požadovať súčinnosť od účastníkov konania, prípadne môže ustanoviť znalca. Ak sa takýmto spôsobom nepodarí obsah cudzieho práva zistiť, súd požiada o súčinnosť Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky.

K Článku II.
Vzhľadom na predpokladanú dĺžku legislatívneho procesu a potrebnú legisvakanciu sa navrhuje účinnosť vyhlášky od 1. januára 2003.