MINISTERSTVO SPRAVODLIVOSTI SLOVENSKEJ REPUBLIKY
      ––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––

Materiál na								Číslo: 7445/2001-62
pripomienkové konanie

N á v r h 

legislatívneho zámeru zákona o prístupe k materiálom, ktoré vznikli činnosťou Štátnej bezpečnosti a niektorých ďalších bezpečnostných zložiek komunistického režimu
												____

Materiál sa predkladá:					Materiál obsahuje:

Mimo Plánu legislatívnych úloh			1. Návrh uznesenia vlády SR                               vlády SR na rok 2001					2.  Predkladaciu správu
								3.  Návrh legislatívneho	
								      zámeru

Materiál predkladá:

Ján Čarnogurský
minister spravodlivosti
Slovenskej republiky

Bratislava jún 2001

N á v r h

 UZNESENIE
VLÁDY  SLOVENSKEJ  REPUBLIKY

k návrhu legislatívneho zámeru zákona o prístupe k materiálom, ktoré vznikli činnosťou Štátnej bezpečnosti a niektorých ďalších bezpečnostných zložiek komunistického režimu

Číslo materiálu:

Predkladateľ:       Ján Čarnogurský, minister spravodlivosti 

Vláda

A.	schvaľuje
	  
  	návrh legislatívneho zámeru zákona o prístupe k materiálom, ktoré vznikli      
          činnosťou Štátnej bezpečnosti a niektorých ďalších bezpečnostných zlo-       
          žiek komunistického režimu
	
B.	ukladá

ministrovi spravodlivosti
predložiť návrh zákona podľa schváleného legislatívneho zámeru na rokovanie vlády Slovenskej republiky

       Termín: december 2001

Vykoná:	    minister spravodlivosti

P r e d k l a d a c i a    s p r á v a

	Návrh legislatívneho zámeru zákona o prístupe k materiálom, ktoré vznikli      činnosťou Štátnej bezpečnosti a niektorých ďalších bezpečnostných zložiek komunistického režimu sa predkladá mimo Plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2001.

	Cieľom prípravy predloženej legislatívy je umožniť občanom zistiť, či štátna bezpečnosť, resp. niektoré ďalšie bezpečnostné zložky v rokoch 1948-1989 zhromažďovali o nich utajeným spôsobom informácie, ako aj oboznámiť sa s týmito materiálmi. Ďalej ustanoviť za akých podmienok bude možné oboznámiť s týmito materiálmi aj ďalšie osoby (vedecké a publicistické účely).

	Predložený legislatívny zámer po schválení vládou SR bude záväzným podkladom pre vypracovanie paragrafovaného znenia zákona. Predpokladá sa, že zákon vypracovaný na základe tohto legislatívneho zámeru bude mať dopad na štátny rozpočet, pričom vyčíslenie je uvedené v návrhu legislatívneho zámeru.

N á v r h 

Legislatívny zámer zákona o prístupe k materiálom, ktoré vznikli činnosťou Štátnej bezpečnosti a niektorých ďalších bezpečnostných zložiek komunistického režimu

Každý občan má právo vedieť, akým spôsobom komunistický režim ovplyvnil  jeho  život. 

I. Všeobecná časť.

1. Dôvody navrhovaného zákona.

Legislatívny zámer zákona o prístupe k materiálom, ktoré vznikli činnosťou Štátnej bezpečnosti a niektorých ďalších bezpečnostných zložiek komunistického režimu je predkladaný z dôvodu pokročiť  v procese vyrovnávania sa s komunistickou minulosťou nášho štátu. V procese vyrovnávania sa a prekonávania komunistickej minulosti je jej poznávanie podmienkou nutnou (nie však postačujúcou). Predkladaný zámer by umožnil poznávanie minulosti ako jednotlivým občanom tak bádateľom i vedeckým inštitúciám. Umožnil by tiež prístup k informáciám o bývalých bezpečnostných zložkách komunistického režimu a o ich fungovaní novinárom i publicistom.

2. Ciele navrhovaného  zákona.

•	Umožniť  občanom  zistiť, či o nich Štátna  bezpečnosť alebo niektoré  ďalšie bezpečnostné zložky, zhromažďujúce  informácie o občanoch  utajenou formou v období rokov 1948 -  1989, zhromažďovali informácie, 
•	umožniť tým občanom, o ktorých Štátna bezpečnosť či niektoré ďalšie bezpečnostné zložky zhromažďujúce informácie utajenou formou v období rokov 1948 – 1989, zoznámiť sa so  zachovanými písomnými dokumentmi i s údajmi  o osobách, ktoré  sa na zhromažďovaní  informácií podieľali, riadili  ich alebo sa na tomto riadení podieľali, 
•	stanoviť  podmienky,  za  ktorých  bude  umožnené ďalším osobám  zoznamovať sa  s týmito  materiálmi,
•	stanoviť, ktoré údaje z  materiálov, zhromažďovaných niektorými bezpečnostnými zložkami komunistického režimu majú   byť   zverejňované   pravidelne  či nepravidelne. 

3. Súčasný stav niektorých archívnych materiálov.

a) Ide predovšetkým  o materiály tých správ Federálneho Ministerstva vnútra, ktoré boli súčasťou  Štátnej  bezpečnosti.
V Slovenskej republike sú tieto materiály prakticky všetky v informačných fondoch Slovenskej informačnej služby. Boli ňou prevzaté na základe uznesenia vlády SR číslo 276 z 20. aprí-      la 1993, v ktorom vláda odporúča riaditeľovi SIS “sústrediť potrebné informačné databázy nevyhnutné na plnenie úloh podľa zákona č. 451/1991 Zb.” a na základe dohody o prevzatí archívnych dokumentov, ktoré vznikli z činnosti bývalých útvarov Štátnej bezpečnosti na území Slovenskej republiky a z činnosti útvarov bývalého Federálmeho ministerstva vnútra   medzi riaditeľom SIS Ing. Ivanom Lexom a ministrom vnútra SR Gustavom Krajčim  koncom roku 1997. Predmetné materiály mali byť prevzaté začiatkom roku 1998 do archívnej starostlivosti Slovenskej informačnej služby v záujme zachovania kontinuity archívnych dokumentov a v súlade so zákonom SNR č. 149/1975 Zb. o archívnictve v znení zákona SNR č. 571/1991 Zb.. 
Podľa § 33 zákona SNR č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov pôsobnosť na úseku vydávania osvedčení podľa zákona č. 451/1991 Zb. na území Slovenskej republiky, zverenej vládou SR Slovenskej informačnej službe, bolo účinné najviac deväť mesiacov. Informačné databázy nevyhnutné na plnenie úloh podľa zákona č. 451/1991Zb.  sú len časťou archívnych dokumentov, ktoré vznikli činnosťou bývalej ŠtB. Ďalšie materiály po bývalej ŠtB boli v roku 1998, podľa dohody medzi riaditeľom SIS a ministrom vnútra SR, prevzaté do “archívnej starostlivosti SIS”. Napriek tomu sú v súčasnosti tieto materiály zaradené v “informačných fondoch SIS” a v súvislosti s ich poskytovaním je citovaný § 17 zákona NR SR č. 46/1993 Z.z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov (nemožnosť prístupu k týmto materiálom s výnimkou súdu).
Osobitnú kapitolu tvoria materiály bývalej Hlavnej správy vojenskej kontrarozviedky (VKR)- III. správa FMV. Tieto po rozdelení bývalej ČSFR zostali v správe Ministerstva obrany ČR a sú ním spravované v prospech oboch strán.
Využívanie materiálov centrálnych správ FMV a jeho predchodcov sa riadi Dohodou medzi vládou SR a vládou o spoločnom využívaní stanovených informačných a archívnych fondov vzniknutých z činnosti ministerstiev vnútra v oblasti vnútorného poriadku a bezpečnosti         (č. 201/1993 Z.z.).

Materiály bývalej ŠtB sú teda spravované:
•	podľa bodu a) tejto kapitoly (najmä materiály, ktoré vznikli v gescii správ FMV, pôsobiacich na území bývalej SSR, delimitované do SR z centrálnych správ FMV v Prahe po rozdelení bývalej ČSFR a niektoré, delmitované z archívu MV SR v roku 1998),
•	čiastočne ministerstvom vnútra SR (materiály, ktoré po roku 1998 ostali v správe archívu MV SR),
•	čiastočne ministerstvom vnútra ČR (najmä materiály, ktoré vznikli pri centrálnych správach FMV a ktoré nebolo možné či účelné rozdeliť ich).

b) Materiály Spravodajskej správy Generálneho štábu (SSGŠ) sa nachádzajú na území Českej republiky a po rozdelení bývalej ČSFR sú spravované  ministerstvom obrany ČR v prospech oboch nástupníckych štátov. 
c) Materiály Spravodajskej správy Hlavnej správy  pohraničnej stráže a ostrahy  štátnych hraníc  (SS  HS  PSaOSH) sú spravované ministerstvom vnútra SR a ministerstvom vnútra ČR.
d) Materiály Odboru vnútornej  ochrany Správy nápravnej výchovy  MS SSR sú spravované ministerstvom spravodlivosti SR.

Je treba nakoniec uviesť, že všetky uvedené archívne materiály prešli legálnymi či nelegálnymi skartačnými procesmi.

4.	Súčasný právny stav.

a) Charakter materiálov z hľadiska  utajenia.
Je nesporné, že v súčasnosti je u rozhodujúcej väčšiny týchto materiálov rozpor medzi obsahom a vyznačeným stupňom utajenia. Zhromaždené  informácie boli súčasťou   štátneho či služobného tajomstva. Doposiaľ  sú   nosiče  týchto informácií   označené   ako  Prísne  tajné či Tajné. I   keď súčasný demokratický  štát  nemá    záujem  uvedené  informácie  ďalej  utajovať  (viď zákon   č.125/1996  Z.z.,  o  protiprávnosti a nemorálnosti   komunistického   systému),   u  kompetentných správcov  predmetných  materiálov   sa  neukazuje vôľa využívať súčasné legislatívne možnosti tak, aby faktická zmena komunistického systému bola doprevádzaná i formálnymi zmenami v tomto  segmente života  spoločnosti. Napr. doteraz účinný zákon č. 100/1996 Z.z. o ochrane štátneho tajomstva, služobného tajomstva, o šifrovej ochrane informácií a o zmene a doplnení Trestného zákona v znení neskorších predpisov umožňuje zrušenie alebo zmenu utajenia utajovaných skutočností, pričom podrobnejší postup je upravený v §  21 až § 23 vykonávacej vyhlášky Ministerstva vnútra č. 129/1997.

b) Charakter materiálov z hľadiska správy. 
Ide o materiály po zrušených či  reorganizovaných útvaroch bývalých represívnych orgánoch totalitného režimu v rozhodujúcej miere bez právneho nástupcu (ŠtB). Tieto boli z rozhodujúcej časti uložené v archívoch už pred rokom 1989. Ide teda nepochybne o archívne materiály, zaobchádzanie s ktorými sa riadi podľa zákona SNR č. 149/1975 Zb. o archívnictve v znení neskorších predpisov.

5. Morálne a politické súvislosti.

V týchto súvislostiach je potrebné poznamenať, že značná časť totožných materiálov či materiálov s totožným obsahom sa nachádza v správe archívov či iných štátnych orgánov Českej republiky a ich utajenosť sa riadi  zákonom č. 148/1998 Zb. o ochraně utajovaných skutečností a o změně některých zákonů, podľa ktorého sú v rozhodujúcej miere odtajnené. Len malá časť zostala utajená s tým, že stupeň utajenia bol znížený (týka sa najmä ofenzívneho spravodajstva).     
Je  bez komentára,  že obsah  uvedených dokumentov  neobsahuje žiadne  služobné, tobôž nie  štátne tajomstvo.  A teda  štátu by  zverejnením týchto dokumentov nevznikla žiadna škoda.  Práve naopak. Tým, že by sa občania mohli zoznámiť s materiálmi, ktoré o nich  zhromažďovali represívne zložky totalitného režimu, by sa posilnilo vytváranie a upevňovanie demokracie v našej spoločnosti (viď príklady okolitých postkomunistických krajín). Na tomto mieste je potrebné uviesť, že princíp stanovovania a rušenia utajenia určuje nutnosť a nie možnosť. To súvisí jednak s ústavným právom občanov na informácie, so šetrením finančných prostriedkov pri správe (uloženie či preprava) neutajovaných materiálov, a to i v súvislosti so vstupom Slovenskej republiky do severoatlantických štruktúr a do Európskej únie.

6. Legislatívne prostredie.

Ide o ďalší zákon, ktorého účelom je postúpiť ďalej pri vyrovnávaní sa s totalitnou minulosťou. Svojim charakterom sa teda radí medzi zákony o súdnej rehabilitácií (zákon        č. 119/1990 Zb.), o mimosúdnej rehabilitácií (zákon č.87/1991 Zb.), o úprave niektorých majetkových vzťahov rehoľných rádov o kongregácii a arcibiskupstva olomouckého (zákon     č. 289/1990 Zb.), tzv. lustračný zákon (zákon NR SR č. 451/1991 Zb.) či o nemorálnosti a protiprávnosti komunistického systému (125/1996 Z.z.). 

7. Právny stav v porovnaní s právom EÚ.

S ohľadom na špecifický charakter právnej úpravy nie je možná komparácia s právom Európskej únie. Avšak je možné porovnať základné princípy s princípmi podobných právnych úprav v postkomunistických štátoch Európy.
Spolková republika Nemecko: v roku 1991 bol zákonom zriadený Úrad splnomocnenca pre materiály bývalého ministerstva štátnej bezpečnosti bývalej NDR. Jeho úlohou je (vedľa ďalších) zhromažďovanie, správa a sprístupňovanie občanom materiálov po bývalej STASI.
Poľsko: v roku 1998 bol zákonom zriadený Inštitút pamäti národa. Časové vymedzenie jeho pôsobnosti je obdobie 1939-1989. Vedľa ďalších úloh (i ako orgán činný v trestnom konaní) zhromažďuje, spravuje i sprístupňuje občanom materiály v súvislosti s nacistickou a komunististickou okupáciou krajiny.
Česká republika: v roku 1996 bol prijatý zákon o sprístupňovaní zväzkov, ktoré vznikli z činnosti ŠtB občanom Českej republiky a občanom, ktorí kedy boli v období 1948-1989 občanmi ČSSR či ČSR. 
Rumunsko: v roku 1999 bol prijatý zákon o sprístupňovaní materiálov po bývalej štátnej bezpečnosti tzv. SECURITATE.
Juhoslávia: V roku 2001 vláda Srbskej republiky prijala vyhlášku o sprístupnení záznamov rezortu Štátnej bezpečnosti s účinnosťou k 2.6.2001. 

II. Predmet právnej úpravy

Informácie, ktoré zhromažďovali  a vytvárali bezpečnostné orgány  štátu o  občanoch  boli  ukladané na  nosiče informácií (spočiatku v  písomnej a obrazovej, neskôr  i v elektronickej forme  - dokumenty)  radené  do  súborov (zväzok)  a evidované v spisových pomôckach uvedených inštitúcií (informačný systém bezpečnostnej zložky). Po využití či strate aktuálnosti takto zhromaždené  a utriedené  informácie boli  zničené či uložené v archívoch zvláštneho významu, pričom boli opäť evidované v archívnych pomôckach.

   	A) Zákon ustanoví:

1) okruh osôb, ktorým správca materiálov oznámi či sa o nich v informačných systémoch po bývalých bezpečnostných zložkách nachádza záznam, či  bol o nich evidovaný súbor dokumentov (zväzok) a či sa tento zachoval alebo či sa zachovala iná  dokumentácia bývalých bezpečnostných  zložiek komunistického režimu o  žiadateľovi (oprávnený  žiadateľ). Ďalej stanoví  okruh  osôb,  ktorým  správca  materiálov sprístupní zachované materiály (oprávnená osoba),

2) okruh  bezpečnostných zložiek, ktorých materiály budú  sprístupňované oprávneným osobám.  Sú to predovšetkým zložky bývalej Štátnej bezpečnosti: 
  Hlavná správa rozviedky - I.správa 
  Hlavná správa kontrarozviedky - II.správa 
  Hlavná správa vojenskej kontrarozviedky - III.správa 
  Správa sledovania - IV.správa 
Správa ochrany straníckych a štátnych činitelov - V.správa 
Správa operatívnej techniky - VI.správa 
Správa pasov a víz 
Správa kontrarozviedky v Bratislave - XII.správa 
Krajské správy ZNB – zložky ŠtB
a ich predchodcovia,  ktoré sa v najväčšej  miere podieľali na porušovaní ľudských práv a     slobôd či perzekúcii vlastných občanov, 
ale i ďalšie bezpečnostné zložky štátu, s ktorými ŠtB úzko spolupracovala alebo ich dokonca
   priamo riadila: 
Spravodajská správa Hlavnej správy  pohraničnej stráže a ostrahy  štátnych hraníc  (SS  HS  PSaOSH) a  jej predchodcovia, ktoré zabraňovali vlastným občanom, často nezákonným spôsobom nájsť slobodu v demokratickom zahraničí, 
Spravodajská správa Generálneho štábu (SSGŠ), veľmi úzko spolupracujúca s niektorými  zložkami Štátnej bezpečnosti (najmä s I. a III. správou FMV), prípadne pracujúca priamo pre ne, 
Odbor vnútornej  ochrany Správy nápravnej výchovy MS SSR a jej predchodcov, podieľajúci sa  na perzekúcii politických väzňov pred či po  ich odsúdení priamo vo väzení  pričom priamo spolupracoval so zložkami ŠtB, 

3) ktoré  údaje (napr. z počítačových evidencií), dokumenty a zväzky  budú oprávneným osobám sprístupnené a ktoré údaje budú dešifrované (krycie mená, technické úkony a pod.), 

4) ktoré informácie z informačných systémov bývalých bezpečnostných zložiek a ktoré dokumenty  budú  sprístupnené  fyzickým  osobám  (bádateľom či novinárom), vedeckým inštitúciám a pod.,

5) výklad pojmov dokument, zväzok, spis, informácia z informačného systému a pod.., 

6) formu a spôsob podania žiadosti o prístup k  materiálom po niektorých bývalých bezpečnostných zložkách komunistického  režimu (žiadosť o sprístupnenie dokumentov) i spôsob jej vybavenia správcom materiálov,

7) spôsob  sprístupnenia  materiálov oprávnenej  osobe. Podrobnosti  o tomto  bode bude  obsahovať vykonávací predpis o forme a spôsobe zoznamovania oprávnených osôb s obsahom materiálov, ktorý spracuje ich správca, 

8) právo  na vydanie vybranej kópie zo sprístupnených materiálov oprávnenej osobe, 

9) rozsah, v ktorom sa oprávnená osoba bude môcť   zoznámiť  s   osobnými  údajmi   tretích  osôb,   osôb podieľajúcich  sa   na  zhromažďovaní  a   spracovaní  údajov v sprístupnenom dokumente či súbore dokumentov (zväzku). Tiež upraví možnosť oprávnenej osobe vyjadrovať sa ku skutočnostiam, s ktorými sa zoznámi v sprístupnených dokumentoch,

B)  Zákon zavedie:

1) inštitút parlamentnej  komisie pre dohľad nad  sprístupňovaním dokumentov  bývalej Štátnej  bezpečnosti a niektorých ďalších bezpečnostných  zložiek (Parlamentná komisia).  Táto  bude  rozhodovať  o  rozsahu  sprístupnenia či o sprístupnení dokumentácie, hodnej zvláštneho zreteľa (napr. niektorých častí personálnych spisov príslušníkov ŠtB, Pohraničnej stráže atd'., ktorí  sú v služobnom či zamestnaneckom pomere k ministerstvu vnútra, ministerstvu obrany, Slovenskej informačnej službe atd'., niektorých častí zväzkov či podzväzkov  I správy  FMV, SS GŠ a  iných zvláštneho zreteľa hodných dokumentov). Ďalej budú  zákonom stanovené povinnosti komisie i spôsob a dôsledky jej  rozhodovania. 
Návrh predpokladá  rozhodovanie v  prvom rade v rovine politicko-morálnej, a preto zákon predpokladá rozhodovanie politického orgánu,
 
2) povinnosť viesť informačný systém dokumentov, jeho  prevádzkovateľa, ktoré údaje bude systém obsahovať a ktoré údaje z materiálov po bývalej ŠtB a  niektorých ďalších  bezpečnostných zložkách  budú pravidelne či nepravidelne zverejňované. 

C) Niektoré poznámky:

a) pre účely tohto zákona sa správcom materiálov po bývalej Štátnej bezpečnosti a niektorých ďalších bezpečnostných zložkách komunistického režimu myslí ten štátny orgán, ktorému bude zákonom zverená povinnosť sprístupňovať uvedené materiály. Pre zámer zákona v tejto podobe predkladateľ navrhuje Ministerstvo vnútra SR z toho dôvodu, že ako nástupca po FMV ČSFR po rozdelení federácie, by malo mať v správe materiály po štátobezpečnostných zložkách bývalej ČSSR či ČSR. Ťažisko sprístupňovaných materiálov pre občanov budú tvoriť materiály po bývalej ŠtB. Prístup k ďalším materiálom, ktoré sú v  správe iných rezortov zákon upraví formou spolupráce s nimi,

b) sprístupňované budú archívne materiály po ŠtB a niektorých ďalších bezpečnostných zložkách bývalého komunistického režimu, ktoré spravujú orgány štátnej správy SR alebo sú v ich prospech spravované inými subjektami ( napr. niektoré archívne fondy či evidencie, ktoré sú zatiaľ nerozdelené alebo sú nerozdeliteľné, spravujú po rozdelení federácie orgány štátnej správy Českej republiky v prospech oboch nástupníckych štátov),

c) k bodu A 1:
informačný systém po bývalých bezpečnostných zložkách sú najmä zachované  spisové a archívne pomôcky, ktoré vo vymedzenom období tieto zložky viedli podľa platných ustanovení (napr. jednacie protokoly obyčajný, tajný, prísne tajný, rôzne registre zväzkov, denníky vyšetrovacích spisov, kmeňové knihy, indexy, evidencie, kartotéky atď.) ale aj rôzne pomocné evidencie či databázy, vyvíjané, testované a vedené v elektronickej forme už od prvej polovice sedemdesiatych rokov,

d) k bodu A 2:
•	zo zväzkovej agendy Odboru vnútornej ochrany Správy nápravnej výchovy MS SSR (SNV), ktorá vykonávala agentúrno–operatívnu činnosť vo väzniciach, sa sprístupnenie dotýka zväzkov osôb “rozpracovaných” na pokyn či na žiadosť Štátnej bezpečnosti a ďalej zväzkov z väzenskej agentúry (VAG) t.j. tajných spolupracovníkov, ktorí boli využívaní proti záujmovým osobám Štátnej bezpečnosti v objektoch MS SSR alebo v akciách Štátnej bezpečnosti.
•	Zo zachovanej dokumentácie Správy sledovania a Správy operatívnej techniky dokumentáciu zachytávajúcu nasadenie prostriedkov spravodajskej techniky a sledovania proti osobe, ako aj informačné výstupy zo zväzkov, v ktorých sú jej osobné údaje,

e) k bodu A 4:
správca materiálov zverejní prepis evidenčných záznamov zo zachovaných alebo rekonštruovaných protokolov zväzkov či ďalších evidenčných pomôcok Štátnej bezpečnosti z rokov 1948 – 1989,

f) k bodu A 5:
dokument je najmä zápis, záznam, karta, listina či súbor listín v písomnej alebo elektronickej forme,
zväzok je súbor dokumentov, evidovaný v spisových pomôckach ku konkrétnej osobe (osobný zväzok)
zväzok s osobnými údajmi je súbor dokumentov, evidovaný v spisových či archívnych pomôckach k vymedzenému objektu, akcii či problému (napr. trestnému činu, signálu a pod...) a obsahujúci osobné údaje,
spis je súbor dokumentov, ktorý môže i nemusí obsahovať osobné údaje (napr. súbory noriem či finančných dokumentov, ale i súbory situačných správ či vyhodnotení),
informácia z informačného systému je akýkoľvek údaj nachádzajúci sa v informačnom systéme po bývalých bezpečnostných zložkách alebo v informačnom systéme, vedenom správcom sprístupňovaných materiálov podľa tohto zákona.

g) k bodu B 1:
•	materiál, o sprístupnenie ktorého požiadala oprávnená osoba podľa tohto zákona a ktorý je v správe správcu materiálov stráca stupeň utajenia. Parlamentná komisia ich môže na doporučenie oprávneného subjektu (minister vnútra, minister obrany, minister spravodlivosti, riaditeľ SIS) zo zreteľahodných dôvodov opäť utajiť,
•	parlamentná komisia si zriaďuje poradné orgány, ak to uzná za vhodné.

III. Predpokladané finančné náklady

Informačný systém:
budovanie a naplnenie informačného systému:       cca 15 mil. Sk
	z toho hardware a software                                                   cca 12 mil. Sk
	technické zabezpečenie 4 pracovísk                                      cca  3 mil. Sk

Priebežné technické zabezpečenie a údržba           cca  20 mil. Sk
inf. systému zväzkov v priebehu 5-ich rokov

Mzdové náklady pre 40 zamestnancov                   cca 50 mil. Sk
na obdobie 5-ich rokov
Náklady na predpokladané obdobie 5-tich rokov   cca 85 mil. Sk

Predpokladané náklady prvého roku                       cca 29mil. Sk