O d ô v o d n e n i e

A. Všeobecná časť
	
Návrh vyhlášky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky, ktorou sa vydáva Poriadok výkonu trestu odňatia slobody („ďalej len vyhláška“) sa predkladá na základe ustanovenia § 102 ods. 1 písm. a) až l) a s) a ods. 2 zákona č. 475/2005 Z. z. o výkone trestu odňatia slobody a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 93/2008 Z. z. 

Citovaným ustanovením sa splnomocňuje Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky, aby vydalo všeobecne záväzný právny predpis v súlade s príslušnými ustanoveniami novelizovaného zákona o výkone trestu odňatia slobody a o zmene a doplnení niektorých  zákonov a navrhuje sa zrušiť doteraz platnú vyhlášku Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 664/2005 Z. z., ktorou sa vydáva Poriadok výkonu trestu odňatia slobody.  

Z uvedeného dôvodu bolo potrebné vypracovať návrh novej vyhlášky, ktorá  ustanovuje podrobnosti o prijímaní, umiestňovaní a premiestňovaní odsúdených, výkone trestu v ústave s minimálnym stupňom stráženia, stredným stupňom stráženia a maximálnym stupňom stráženia, zaobchádzaní s odsúdenými, zabezpečovaní práv odsúdených, nakladaní s peňažnými prostriedkami odsúdených, zamestnávaní odsúdených, disciplinárnom konaní, diferencovanom výkone trestu odňatia slobody, dozore a kontrole nad výkonom trestu odňatia slobody, postupe pri úmrtí odsúdeného, prepúšťaní odsúdených a v neposlednom rade zaobchádzaní s špecifickými kategóriami odsúdených.

Vyhláška je v súlade s ústavou, so zákonom o výkone trestu odňatia slobody, ďalšími všeobecne záväznými právnymi predpismi a tiež medzinárodnými dokumentmi prijatými v oblasti väzenstva.

Vo významnej oblasti, akou sú práva odsúdených, sa v novelizovanom zákone o výkone trestu odňatia slobody ustanovila širšia ochrana, resp. rozšírenie práv odsúdených a zaviedli sa niektoré nové práva s cieľom zmierniť niektoré obmedzenia vo  výkone trestu odňatia slobody. Aj keď výkon trestu odňatia slobody si zachováva do určitej miery sankčný charakter, mnohé obmedzenia sa zmierňujú a vo výraznej miere sa podporuje snaha odsúdeného plnením programu zaobchádzania podieľať sa na výhodách spojených s jeho plnením. Odsúdenému sa umožňuje vyberať si z ponúkaných aktivít v oblasti záujmovej, kultúrno-osvetovej, vzdelávacej  a športovej činnosti aktivity, na ktorých sa má záujem zúčastňovať. Naďalej sa zdôrazňuje, že odsúdeného možno počas výkonu trestu obmedzovať  len vo výkone tých práv, ktoré sa vzhľadom na účel výkonu trestu odňatia slobody nemôžu uplatňovať. 

DOLOŽKA  ZLUČITEĽNOSTI
návrhu právneho predpisu
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Predkladateľ právneho predpisu: ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky

2.	Názov návrhu právneho predpisu: Vyhláška Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky, ktorou sa vydáva Poriadok výkonu trestu odňatia slobody.

3.	Problematika návrhu právneho predpisu :
a) nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev,
b)  nie je upravená v práve Európskej únie,
	c) nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev.

Vzhľadom na to, že problematika právneho predpisu nie je v práve Európskych spoločenstiev a Európskej únie upravená, je bezpredmetné vyjadrovať sa k bodom 4., 5. a 6.

Doložka  finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

1.	Návrh vyhlášky nezakladá nároky na verejné financie.
2.	Návrh vyhlášky nebude mať ekonomický dopad na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb.
3.	Návrh vyhlášky nebude mať vplyv na životné prostredie.
4.	Návrh vyhlášky nebude mať vplyv na zamestnanosť a nevyžiada si zvýšenie počtu zamestnancov.
5.	Návrh vyhlášky nebude mať vplyv na podnikateľské prostredie.

B. Osobitná časť

K § 1 
Vymedzuje sa predmet úpravy vyhlášky, ktorý predstavuje rozsah právnej úpravy. Základný rámec je určený v § 102 ods. 1 písm. a) až l) a s) a ods. 2 zákona č. 475/2005 Z. z. o výkone trestu odňatia slobody a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 93/2008 Z. z. (ďalej len „zákon“), kde sa Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky splnomocňuje ustanoviť všeobecne záväzným právnym predpisom podrobnosti týkajúce sa výkonu trestu. Ide o  právnu úpravu inštitútov, ktorých podrobnejšia úprava vo vyhláške zabezpečí efektívnejšie fungovanie väzenstva a výkonu trestu. 

K § 2 až 6
	Ustanovuje sa, že odsúdený nastupuje výkon trestu v ústave na výkon väzby, pričom na výkon trestu môže nastúpiť priamo po predchádzajúcej väzbe, sám na základe nariadenia na výkon trestu, ktorý zasiela príslušný súd alebo môže byť dodaný príslušníkmi Policajného zboru, Vojenskej polície, Železničnej polície, colného orgánu, ak ide o odsúdeného, ktorý už mal nastúpiť výkon trestu a nenastúpil, alebo príslušníkmi zboru po zadržaní v súdnom objekte na základe písomného príkazu sudcu. Prijímanie sa vykonáva nepretržite. Z dôležitých dôvodov, najmä ak bol odsúdený dodaný na výkon trestu do iného ústavu na výkon väzby príslušníkmi Policajného zboru ako určeného v nariadení výkonu trestu, odsúdeného môže prijať na výkon trestu aj iný ústav; vtedy si overí, či ústav na výkon väzby, kde mal odsúdený nastúpiť, má k dispozícii nariadenie výkonu trestu týkajúce sa osoby, ktorá na výkon trestu nastupuje. 
	Odsúdeného možno prijať na výkon trestu, len ak bola overená jeho totožnosť, aby nedošlo k zámene s inou osobou. Odsúdený sa pri prijatí do ústavu na výkon väzby podrobí prehliadkam a úkonom v súlade so zákonom, pričom sa mu odoberú predmety, ktorými by mohol ohrozovať život, zdravie a bezpečnosť osôb a majetku, narušovať ústavný poriadok, mariť účel výkonu trestu, mobilný prostriedok spojenia a odoberú sa mu návykové látky a zakázané tlačoviny. Odsúdený si však môže ponechať pri sebe dokumentáciu z trestného konania, ktoré sa proti nemu vedie,  potrebnú úradnú korešpondenciu, rodinné fotografie, osobnú korešpondenciu knihy a časopisy v primeranom množstve, aby sa dali uložiť na cele alebo izbe. Taktiež môže mať pri sebe základné  hygienické potreby hodinky a niektoré ďalšie vyhláškou určené predmety. Riaditeľ ústavu však môže rozhodnúť, či si odsúdený môže ponechať pri sebe aj iné predmety; v opačnom prípade sa tieto predmety ako aj cennosti a peňažné prostriedky uložia do úschovy ústavu. Odobraté veci sa odsúdenému vydajú pri prepustení z výkonu trestu. Ak je odsúdený podozrivý z nákazy, ústav zabezpečí jeho izoláciu. Po nástupe na výkon trestu sa odsúdený tiež ostrihá a oholí, pričom sa ustanovujú kritéria takejto úpravy.
	Hlásenie o nástupe odsúdeného na výkon trestu sa zasiela príslušnému súdu, príslušnému orgánu Policajného zboru, vojenskej správe, orgánu sociálneho poistenia a Generálnemu riaditeľstvu Zboru väzenskej a justičnej stráže (ďalej len „generálne riaditeľstvo“).

K § 7 a 8
	Definuje sa pojem umiestnenie odsúdeného a jeho zmena, čo je významné z hľadiska  jednotlivých etáp výkonu trestu. Pred umiestnením odsúdeného do konkrétneho ústavu sa vykoná psychologické vyšetrenie osobnosti odsúdeného v stredisku psychodiagnostickej a konzultačnej činnosti, pričom na základe výsledkov a záverov generálne riaditeľstvo rozhodne o umiestnení odsúdeného do konkrétneho ústavu. Výsledky psychologického vyšetrenia sú významné aj z hľadiska vypracovania programu zaobchádzania.
	Odsúdený sa po nástupe na výkon trestu ubytuje oddelene od ostatných odsúdených v nástupnom oddiele alebo izbe, ktorý je určený na adaptáciu odsúdeného na podmienky života v ústave. Umiestňovacia komisia rozhodne o umiestnení odsúdeného v ústave a jeho pracovnom zaradení.	
Stanovený počet odsúdených na jedného pedagóga je 35 odsúdených. Uvedený počet zohľadňuje systém zaobchádzania, ako aj. V minimálnom stupni stráženia sa s cieľom dosiahnutia účelu trestu vo väčšom rozsahu aplikujú skupinové formy práce, ktoré si vyžadujú osobitnú prípravu a organizáciu činnosti pedagóga, a s ohľadom na tzv. vysoký pohyb odsúdených je práca pedagóga viac zaťažená administratívnymi činnosťami – spracovávaním programov zaobchádzania a hodnotenia odsúdených. V strednom stupni stráženia je činnosť pedagóga výraznejšie zameraná na udržiavanie disciplíny a poriadku, ako aj riešenie častých interpersonálnych konfliktov odsúdených, osobitne v ubytovacích priestoroch s veľkými celami. V maximálnom stupni stráženia je práca pedagóga determinovaná najmä tým, že zaobchádzanie sa realizuje v podmienkach udržiavania vysokého stupňa bezpečnosti a izolácie emocionálne a sociálne narušených odsúdených. Práca pedagóga si vyžaduje rozsiahlu aplikáciu individuálnych pedagogických prístupov, pričom menší rozsah činnosti pripadá na administratívne práce. Počet odsúdených v špecializovaných oddieloch je stanovený 20 a to z dôvodu uplatňovania intenzívnych metód a foriem špecializovaného zaobchádzania. U mladistvých odsúdených je stanovený počet 15 odsúdených za účelom zabezpečovania vhodných aktivít zameraných na resocializáciu mladistvých odsúdených spojených najmä so vzdelávaním. Náročnosť práce pedagóga so skupinou mladistvých je ovplyvnená najmä psychologickými a vývinovými špecifikami správania mladistvých.
O umiestnení odsúdeného do konkrétneho ústavu rozhoduje generálne riaditeľstvo, ktoré pritom zohľadňuje viaceré kritéria, predovšetkým však výšku trestu, závažnosť trestnej činnosti, vek, zdravotný stav, vzdelanie a kvalifikáciu odsúdeného.
	Odsúdený môže požiadať, aby bol premiestnený na výkon trestu do iného ústavu s rovnakým stupňom stráženia; žiadosť posudzuje riaditeľ ústavu a rozhoduje o nej generálne riaditeľstvo.

K § 9
	Vo všeobecných ustanoveniach sa k druhej časti ustanovujú niektoré základné zásady týkajúce sa zaobchádzania s odsúdeným a vnútornej diferenciácie, pričom vonkajšiu diferenciáciu určuje súd, ktorý odsúdeného môže umiestniť do ústavu s minimálnym stupňom stráženia, stredným stupňom stráženia alebo maximálnym stupňom stráženia; rozsah práv a obmedzení sa pritom líši. V rámci vnútornej diferenciácie a v rámci príslušného stupňa stráženia odsúdený môže byť umiestnený do jednej z troch diferenciačných skupín alebo do špecializovaného oddielu, pričom odsúdení mladiství  a odsúdení na doživotný trest majú osobitnú diferenciáciu. Taktiež sa ustanovuje, že diferenciačná skupina sa určí na základe záverov  a odporúčaní   psychologického   vyšetrenia  v  stredisku   psychodiagnostickej  a  konzultačnej činnosti, poznatkov o správaní sa odsúdeného vo výkone trestu a výkone väzby,  poznania emocionálneho a sociálneho narušenia a poznania postojov k programu zaobchádzania.  Základom diferencovaného zaobchádzania je režim.

K § 10 až 14
             V Minimálnom stupni stráženia sa odsúdený umiestňuje do uzavretého ústavu alebo do otvoreného oddelenia. Zaobchádzanie sa organizuje spravidla formou komunitného systému a samosprávy.
 Otvoreným oddelením sa rozumie diferenciačná skupina „A“. V zaobchádzaní sa kladie dôraz na zmiernenie negatívneho vplyvu a obmedzení  výkonu   trestu   na odsúdeného, uplatňovanie programu zaobchádzania a vytváranie voľnej ponuky vzdelávacích aktivít a aktivít vo  voľnom čase.
	V diferenciačnej skupine „B“ zaobchádzanie je zamerané najmä na rozvoj   pozitívnych  vlastností  odsúdeného  a  uplatňovanie   programu  zaobchádzania,  vytvára sa voľná ponuka vzdelávacích aktivít a aktivít vo voľnom čase, odsúdený aktívne  spolupracuje  pri  plnení  programu zaobchádzania, má kritický postoj k svojej trestnej činnosti, dlhodobo plní  program  zaobchádzania v  diferenciačnej skupine „C“ a jeho zaradenie je potrebné z hľadiska   prehĺbenia   plnenia   účelu   výkonu  trestu   a   plnenia   programu zaobchádzania, odsúdeného možno zaradiť do práce na nestrážené pracovisko mimo ústav.
Do diferenciačnej skupiny „C“ sa zaradí odsúdený, ktorý  neprejavuje záujem o plnenie programu zaobchádzania alebo sa odmieta podieľať na jeho plnení, opakovane sa počas výkonu väzby alebo výkonu trestu dopúšťa závažných disciplinárnych previnení. Odsúdeného možno zaradiť do práce na pracovisko v ústave alebo strážené pracovisko mimo ústav, dôraz sa kladie na režim, osvojovanie si pracovných návykov a  zručností, zmenu hodnotovej orientácie a postojov, o účasti na vzdelávacích, osvetových aktivitách a aktivitách vo  voľnom čase rozhoduje pedagóg. 

K § 15 až 18
            Do ústavu so stredným stupňom stráženia možno odsúdeného umiestniť do diferenciačnej skupiny „A“, „B“ alebo „C“.
            V diferenciačnej skupine „A“ zaobchádzanie je zamerané na zmiernenie negatívneho   vplyvu výkonu   trestu  na odsúdeného, vytvárajú sa priaznivé podmienky na uplatňovanie programu zaobchádzania, zmierňujú sa obmedzenia výkonu trestu, vytvára sa voľná  ponuka vzdelávacích aktivít a aktivít vo voľnom čase a odsúdený sa  zaraďuje na nestrážené pracovisko mimo ústav. Možno sem zaradiť odsúdeného na základe odporúčania  strediska  psychodiagnostickej a  konzultačnej činnosti, ak spĺňa aj trestnoprávne, bezpečnostné kritériá, ak tomu nebránia iné vážne dôvody a na základe návrhu pedagóga. Odsúdenému možno zmierniť obmedzenia výkonu trestu takým spôsobom, že je zaradený do práce spravidla na nestráženom pracovisku mimo ústav, vo vymedzenom voľnom priestranstve  môže  vykonávať  záujmovú a športovú  činnosť, môže mu byť povolený voľný pohyb mimo ubytovne, v  cele,  izbe alebo ubytovni v dennej dobe nie je uzamykaný, možno mu udeliť za účelom návštevy kultúrnych, osvetových alebo športových aktivít voľno na opustenie ústavu, návštevu môže prijať raz  za  dva  týždne,  pričom sa mu môže povoliť mať vlastný odev. Návšteva  sa   koná   spravidla  vo voľnom priestranstve a  jej  trvanie  je obmedzené iba časom vymedzeným v povolení na návštevu. Odsúdenému možno tiež  povoliť, aby  navštívil  blízke  osoby  mimo ústav na čas najviac 24  hodín a volal s blízkymi osobami bez obmedzenia.
	V diferenciačnej skupine „B“ zaobchádzanie je zamerané najmä na rozvoj pozitívnych osobnostných rezerv odsúdeného, vytvárajú sa priaznivé podmienky na uplatňovanie programu zaobchádzania, voľná ponuka vzdelávacích aktivít a aktivít vo voľnom čase a odsúdeného možno zaradiť do práce na strážené alebo nestrážené pracovisko mimo ústav. Možno sem umiestniť odsúdeného, ktorý  spolupracuje  na  plnení  programu zaobchádzania a má kritický postoj k spáchanej  trestnej činnosti, bol  súdom  preradený  na  ďalší  výkon  trestu z ústavu s maximálnym stupňom stráženia a plní program zaobchádzania v diferenciačnej skupine „C“. 
	  V diferenciačnej skupine „C“ v zaobchádzaní sa zdôrazňuje režim, odsúdený sa zaraďuje do práce na pracovisko v ústave alebo strážené pracovisko mimo ústav a spravidla sa nezúčastňuje na akciách organizovaných pre celý ústav. Možno sem zaradiť odsúdeného, ktorý neplní program zaobchádzania, opakovane sa počas výkonu väzby alebo  výkonu trestu dopúšťal disciplinárnych previnení, alebo bol súdom  preradený  z ústavu  s minimálnym stupňom  stráženia.

K § 19 až 22
	Do ústavu s maximálnym stupňom stráženia možno umiestniť odsúdeného do diferenciačnej skupiny „A“, „B“ alebo „C“, pričom odsúdený sa vždy umiestňuje do uzavretého ústavu. 
	V diferenciačnej skupine „A“  zaobchádzanie je zamerané na zmiernenie negatívneho vplyvu dlhodobého pobytu vo výkone trestu na odsúdeného, dôraz sa kladie na rozvoj pozitívnych vlastností a vytvára sa ponuka vzdelávacích aktivít a aktivít vo voľnom čase. Odsúdenému možno zmierniť obmedzenia výkonu trestu a to tak, že cela sa za účelom obmedzenia pohybu v dennej dobe neuzamyká, návšteva sa vykoná priamym kontaktom a odsúdený môže byť výnimočne zaradený do práce na strážené pracovisko mimo ústav.	
Do diferenciačnej skupiny „B“ možno zaradiť odsúdeného, ktorý plní program zaobchádzania a prejavuje kritický postoj k spáchanej trestnej činnosti; za obzvlášť závažnú trestnú činnosť, ktorú vykonal ako člen organizovanej, zločineckej alebo teroristickej skupiny, možno odsúdeného do tejto diferenciačnej skupiny umiestniť najskôr po vykonaní jednej  tretiny uloženého trestu. Zaobchádzanie je zamerané na zmiernenie negatívneho vplyvu dlhodobého pobytu vo výkone trestu na odsúdeného, dôraz sa kladie na odstraňovanie subjektívnych príčin páchania trestnej činnosti, odsúdeného možno zaradiť do práce na pracovisko v ústave a vytvára sa ponuka vzdelávacích aktivít a aktivít vo voľnom čase. 
         Do diferenciačnej skupiny „C“ sa zaradí odsúdený, ktorý bol  odsúdený za obzvlášť závažnú trestnú činnosť, ktorú vykonal ako člen organizovanej, zločineckej alebo teroristickej skupiny alebo ktorému bol  uložený  trest  v trvaní  viac  ako  15  rokov, neplní program zaobchádzania,  opakovane sa dopustil počas výkonu väzby alebo výkonu trestu závažných     disciplinárnych previnení. Zaobchádzanie je zamerané najmä na režimové ovplyvňovanie, dôraz sa kladie na dôsledné uplatňovanie bezpečnostných opatrení, odsúdený sa spravidla nezaraďuje do aktivít organizovaných pre celý ústav,  je uzamykaný v cele a mimo cely sa pohybuje zásadne pod dozorom príslušníka zboru. Odsúdeného možno zaradiť do práce na pracovisko zriadené v ústave.

K § 23 až 25
	Ustanovujú sa podmienky vypracovávania programu zaobchádzania, jeho náležitosti a vymedzujú sa niektoré základné pojmy súvisiace s uplatňovaním programu zaobchádzania. 
Odsúdený môže pri zostavovaní programu zaobchádzania spolupracovať tak, že sám navrhne aktivity, o ktoré má záujem. Pedagóg vypracuje program zaobchádzania do troch mesiacov od umiestnenia odsúdeného do oddielu, pritom spolupracuje najmä so psychológom, sociálnym pracovníkom a ak je to potrebné, aj s inými odborníkmi v ústave. Pri vypracovávaní programu zaobchádzania sa prihliada na závery a odporúčania psychologického vyšetrenia v  stredisku psychodiagnostickej a konzultačnej činnosti, poznatky získané počas výkonu väzby, predpokladaný koniec trestu, správanie odsúdeného, možnosti  zaradenia  do práce,  zapojenia  do  individuálnych a skupinových  foriem zaobchádzania, rozvoja záujmov, vzdelávania a využívania voľného času ako aj ďalšie poznatky o odsúdenom. Za účelom stanovenia programu zaobchádzania odsúdenému a hodnotenia jeho plnenia je príslušník zboru a zamestnanec zboru oprávnený spracovávať poznatky o prejavoch správania a postojoch odsúdeného; takto získané poznatky sa vedú v informačnom systéme zboru.
	Odsúdenému so zvyškom trestu kratším ako deväť mesiacov sa stanovia krátkodobé ciele zaobchádzania zamerané na jeho prípravu na život po prepustení na slobodu. Pre ostatných odsúdených sa stanovujú základný program zaobchádzania, rozšírený program zaobchádzania alebo program zaobchádzania v špecializovaných oddieloch. 
		V oddiele s diferenciačnou skupinou „A“ a „B“ sa odsúdenému stanovuje rozšírený program zaobchádzania a podieľa sa  na organizácii a činnosti oddielu. Zaobchádzanie je zamerané najmä na posilňovanie pozitívnych vlastností odsúdeného, nácvik sociálnych zručností, zvládanie stresu pri náročných životných situáciách, zvyšovanie morálneho  a právneho vedomia, spoločensky akceptovateľnú hodnotovú orientáciu, podporovanie sebarealizácie, vytváranie zdravého sebavedomia, pracovných návykov a zručností. Odsúdenému sa umožní rozvíjať a rozširovať okruh svojich záujmov, zúčastňovať sa na osvetových, kultúrnych, náboženských, vzdelávacích a športových aktivitách. 
V oddiele s diferenciačnou skupinou „C“ sa odsúdenému stanovuje základný program zaobchádzania, nepodieľa sa na organizácii činnosti oddielu, zaobchádzanie je zamerané najmä na dodržiavanie režimu, vytváranie pracovných návykov a zručností a ponuka aktivít vo voľnom čase je obmedzená, pričom o účasti odsúdeného na nich rozhoduje pedagóg. 

K § 26
	Plnenie a priebeh programu zaobchádzania hodnotí pedagóg v určených intervaloch. Hodnotenie sa vždy vykoná, ak ide o preradenie odsúdeného do ústavu s iným stupňom stráženia, zmenu diferenciačnej skupiny, prvé udelenie voľna na opustenie ústavu, umiestnenie do špecializovaného oddielu a na preukázanie plnenia podmienok na podmienečné prepustenie, pri premiestnení odsúdeného do iného ústavu v rámci toho istého stupňa stráženia alebo do psychiatrického oddelenia nemocnice pre obvinených a odsúdených.
	Ustanovujú sa prípady, kedy je potrebné, aby pedagóg zmenu programu zaobchádzania vopred prerokoval so psychológom, sociálnym pracovníkom alebo lekárom v ústave.
	Pred prepustením odsúdeného z výkonu trestu pedagóg vyhodnotí priebeh plnenia programu zaobchádzania, prípadne odporučí ďalšie resocializačné alebo liečebné aktivity.

K § 27
	Ustanovuje sa, že pri zaobchádzaní s odsúdeným sa uplatňujú aj formy a metódy sociálnej práce, pričom cieľom sociálnej práce s odsúdenými je zmiernenie sociálnych problémov alebo odstránenie potenciálnych príčin vzniku sociálnych problémov odsúdeného a v neposlednom rade jeho príprava  na prepustenie z výkonu trestu na slobodu. Sociálnu prácu vykonáva sociálny pracovník, pritom využíva možnosti spolupráce s orgánmi a organizáciami, ktoré sa môžu podieľať na riešení sociálnych problémov odsúdeného. Sociálnu pomoc poskytuje sociálny pracovník odsúdenému predovšetkým formou poradenskej činnosti a metód a postupov sociálnej práce, najmä nácviku sociálnych zručností, zmenou postojov a konania odsúdeného.

K § 28
	Na uplatňovanie nových poznatkov, foriem a metód zaobchádzania s odsúdenými riaditeľ ústavu zriaďuje poradný orgán, ktorý sa zaoberá predovšetkým koncepčnými, metodickými a aktuálnymi otázkami väzenskej teórie a praxe a inými problémovými okruhmi, ktorých riešenie môže prispieť k zvýšeniu účinnosti výkonu trestu; poznatky a odporúčania predkladá riaditeľovi ústavu a generálnemu riaditeľovi na jeho žiadosť.

K § 29
	V tretej hlave sa ustanovujú podmienky zabezpečenia práv odsúdených. V súlade so zákonom sa upravujú podrobnosti poskytovania ubytovania, stravovania, odievania, nosenia preukazu odsúdeného, spánku a osobného voľna, osobnej hygieny, návštevy, korešpondencie, prijímania balíkov, používania telefónu, nákupu potravín a vecí osobnej potreby, zdravotnej starostlivosti, vychádzkok, vzdelávania, kultúrno-osvetovej činnosti, uspokojovania kultúrnych potrieb.
Odsúdeným v diferenciačných skupinách „A“ a „B“ možno povoliť primeranú individuálnu úpravu ubytovacích priestorov, teda cely, izby, lôžka a priestorov na uloženie osobných vecí odsúdeného, o čom rozhoduje riaditeľ ústavu.  
	
K § 30
Odsúdeným sa pripravuje a vydáva strava podľa schválených jedálnych lístkov, receptúr jedál, peňažných limitov na prípravu stravy, pričom sa určujú aj stravné dávky v rozsahu priznaných stravných dávok. Strava sa pripravuje vo väzenskej kuchyni a podáva v jedálňach,  celách alebo izbách. Pri určení stravnej dávky odsúdeným sa vychádza z odporúčaných výživových dávok podľa veku, zdravotného stavu, zaradenia do práce a  osobitostí vyplývajúcich z  požiadaviek kultúrnych a  náboženských tradícií. Odsúdenému možno priznať, ak je to potrebné, aj špeciálnu diétu. O priznaní, druhu a zrušení liečebnej výživy rozhoduje lekár. Peňažné limity na prípravu stravy vyjadrujú priemernú hodnotu potravín obsiahnutých v  stravných dávkach a zodpovedajú priemernej úrovni cien.
            Odsúdenému, ktorý je zaradený do práce  alebo na výkon prospešných prác mimo ústav, patrí stravná dávka pre pracujúcich. Ak sú splnené podmienky ustanovené v zákone, odsúdenému patrí aj  prídavok stravy.            
	Odsúdeným v otvorenom oddelení zaradení do diferenciačnej skupine „A“ a vo výstupných oddieloch sa umožní zo surovín zakúpených v ústavnej predajni pripraviť si jednoduché jedlo tepelnou úpravou; ak to podmienky v ústave umožňujú, riaditeľ ústavu môže povoliť pripraviť si takéto jedlo aj ostatným odsúdeným. 

K § 31
Odsúdeným sa poskytuje ústavný odev, obuv a iné súčasti výstroja v súlade so zákonom. Pracovný odev odsúdeného je označený bielym pásom s výnimkou odsúdených umiestnených do otvoreného oddielu.
Vlastný odev, bielizeň a obuv si odsúdený udržiava v čistote na vlastné náklady, pričom na uloženie osobných vecí sa každému odsúdenému poskytne skrinka, ktorú si môže uzamknúť.
	Obmena ústavnej osobnej bielizne odsúdeného sa vykonáva najmenej raz za 7 dní, ústavnej posteľnej bielizne raz za 14 dní; ostatné súčasti výstroja sa obmieňajú podľa potreby. 

K § 32
	Ustanovenie upravuje nosenie preukazu odsúdeného a postup pri jeho strate.

K § 33
Odsúdenému sa poskytuje potrebný čas na osobné voľno, ktoré je určené v časovom rozvrhu dňa v trvaní najmenej jednej hodiny. Počas osobného voľna môže odsúdený využívať knižnicu, priestory určené na kultúrne, športové a záujmové činnosti, venovať sa sebavzdelávaniu, uspokojovaniu duchovných potrieb alebo odpočívať.
 	Počas nočného pokoja  sa odsúdený zdržiava na svojom lôžku a nevykonáva  činnosti, ktorými by mohol rušiť ostatných odsúdených, najmä nezapína osvetlenie cely alebo izby, nehrá kartové ani iné hry, nepoužíva hlasito rádioprijímač a nesleduje televízne vysielanie.

K § 34
 V oblasti zabezpečenia osobnej hygieny ústav je povinný vytvoriť podmienky na udržiavanie osobnej hygieny odsúdených, najmä aby sa mohli denne umývať a pravidelne holiť.  Ak z prevádzkových alebo iných dôvodov nemožno odsúdeným dočasne zabezpečiť sprchovanie, ústav zabezpečí, aby sa mohli umývať teplou vodou.
 Odsúdený je podľa potreby bezplatne strihaný, pričom vlasy a fúzy si odsúdený udržiava čisté.
Ak pri nástupe do výkonu trestu odsúdený nemá peňažné prostriedky, základné a ďalšie hygienické potreby sa mu poskytnú ihneď po nástupe do výkonu trestu.

K § 35
	Odsúdenému sa na uloženie vecí osobnej potreby poskytuje uzamykateľná skrinka. Odsúdený kedykoľvek umožní príslušníkovi zboru nahliadnuť do svojich osobných vecí.

K § 36
Návštevy odsúdených sa konajú v určených dňoch, čase za podmienok ustanovených v § 24 zákona  a v ústavnom poriadku.  Pred začiatkom a po skončení návštevy sa odsúdený podrobí osobnej prehliadke, ktorú vykoná osoba rovnakého pohlavia. Počas návštevy je potrebné dodržiavať zásady správania pri návšteve, inak návštevu môže príslušník zboru predčasne ukončiť.
	Odsúdený môže prijať aj návštevu poverených zástupcov štátnych orgánov, obcí, záujmových združení občanov, cirkví, náboženských spoločností, nadácií a charitatívnych organizácií vykonaná v súvislosti s plnením programu zaobchádzania, takáto návšteva sa však nezapočíta do návštev z hľadiska frekvencie a dĺžky trvania.
 Počas výkonu disciplinárneho trestu celodenného umiestnenia do uzavretého oddielu a disciplinárneho trestu umiestnenia do samoväzby návšteva sa nepovolí; ak však povolenie na vykonanie návštevy už bolo odoslané a návštevu už nemožno odvolať, návšteva sa povolí, vždy sa však vykoná bezkontaktným spôsobom.
Pre návštevníkov sa v ústave zriaďuje čakáreň a kútik pre matky s deťmi. V čakárni sú k dispozícii zákon, táto vyhláška a ústavný poriadok. Dieťa sa môže zúčastniť návštevy iba v sprievode plnoletej osoby alebo po preukázaní sa platným občianskym preukazom.

K § 37
 Základné zásady v oblasti korešpondencie sú upravené v zákone, vyhláška upravuje postup pri uplatňovaní týchto zásad. Pre odsúdených sa umiestňujú na prístupných miestach uzamykateľné schránky určené na odosielanie korešpondencie. Schránky sa vyberajú a korešpondencia sa odosiela v pracovných dňoch. Korešpondencia musí mať úplnú adresu a nalepenú poštovú známku; inak sa vráti odosielateľovi.
Korešpondencia sa odovzdá odsúdenému po nahliadnutí okrem korešpondencie, ktorá obsahuje nedovolenú informáciu alebo vec, alebo je napísaná v inom ako štátnom jazyku. Ak je potrebné zistiť obsah korešpondencie napísanej v cudzom jazyku, zabezpečí sa jej preklad, avšak takúto korešpondenciu nemožno zadržať dlhšie ako na tri pracovné dni. Ak  vyhotovenie prekladu trvá dlhšie, zhotoví sa  na účely prekladu fotokópia písomnej správy a originál sa odovzdá odsúdenému alebo zašle adresátovi. 
	Ustanovuje sa, ktorá korešpondencia sa musí evidovať a upravuje sa postup pri zadržaní korešpondencie.
           Odsúdený si môže ponechať pri sebe korešpondenciu v takom množstve, aby ju bolo možné uložiť v skrinke; inak odsúdený korešpondenciu na vlastné náklady odošle na ním určenú adresu alebo ju zničí. Odsúdený však môže požiadať ústav, aby korešpondenciu  uložil do  osobných vecí odsúdeného.

K § 38
Ustanovuje sa postup pri kontrole, výdaji a evidencii prijatých balíkov.

K § 39
Za podmienok ustanovených v zákone odsúdený môže volať  z telefónneho automatu v ústave. Odsúdený na určenom tlačive požiada určeného príslušníka zboru, aby mohol použiť telefón. Odsúdený môže telefonovať blízkym osobám, obsahom telefonického hovoru odsúdeného nesmú byť najmä skutočnosti, ktoré by mohli viesť k mareniu účelu výkonu trestu. O každom použití telefónu odsúdeným sa vedie záznam obsahujúci telefónne číslo, dátum, čas, dĺžku volania a pretelefonovanú finančnú čiastku. Ústav nesprostredkuje telefónne hovory adresované odsúdenému do ústavu.

K § 40 
Ustanovujú sa podmienky prijímania peňažných prostriedkov, nakladanie s nimi a iné finančné operácie. Odsúdenému sa v účtovnej evidencii v ústave na jeho konte účtuje vreckové, nevyčerpané vreckové z rozúčtovania pracovnej odmeny a vreckové z dôchodku,  úložné z  pracovnej odmeny a úložné z dôchodku. Odsúdenému sa tiež účtujú aj  peňažné prostriedky, ktoré mu boli odobraté pri nástupe na výkon trestu, pri návrate z voľna na opustenie ústavu alebo pri návrate z prerušenia výkonu trestu a ktoré mu boli zaslané poštovou poukážkou alebo prevodom na bankový účet ústavu fyzickou osobou alebo právnickou osobou alebo udelené ako finančná odmena. Odsúdenému sa uschovávajú a evidujú v  pokladni ústavu aj uschované ceniny, vkladné knižky, vkladové listy, platobné bankové karty a iné doklady preukazujúce existenciu účtu v banke alebo pobočke zahraničnej banky. Z peňažných prostriedkov si môže odsúdený po splnení podmienok definovaných v zákone nakupovať dennú tlač, časopisy a knihy podľa vlastného výberu, na základe písomnej žiadosti poukázať raz mesačne blízkym osobám formou bezhotovostného styku určenú sumu z jeho peňažných prostriedkov a vykonávať iné finančné operácie. Ak sa voči odsúdenému uplatňuje náhrada škody na majetku štátu v správe ústavu spôsobenej jeho zavinením, uhradí ju zo svojich peňažných prostriedkov. Pri prepustení z výkonu trestu sa odsúdenému vyplatí z pokladne zostatok peňažných prostriedkov, vydajú sa peňažné prostriedky vo voľne zameniteľnej mene a ceniny.

K § 41
Nákup potravín a vecí osobnej potreby podľa § 30 ods. 1 zákona sa uskutočňuje z peňažných prostriedkov podľa § 40 ods. 2, ak ich odsúdený nevlastní potom z ďalších peňažných prostriedkov odsúdeného podľa § 40 ods. 1 písm. a) až f) a až potom podľa § 40 ods. 3 písm. a) po ich predchádzajúcej výmene v banke alebo pobočke zahraničnej banky za slovenskú menu.

K § 42
Ustanovuje sa, že odsúdenému, ktorý o to požiada,  sa umožní lekárske vyšetrenie. Taktiež sa zabezpečuje potrebná hygienická starostlivosť a to tak, že lekár vykonávajúci kontrolu predkladá riaditeľovi ústavu správu a odporúčanie týkajúce sa nedostatkov.

K § 43
Vychádzka je určená na to, aby sa zabezpečil odsúdenému denne pobyt na čerstvom vzduchu a aktívny oddych, pričom čas vychádzok sa určí v časovom rozvrhu dňa. Vychádzky sa uskutočňujú vo vychádzkovom priestore, ktorý musí byť zabezpečený primerane stupňu stráženia. Na vychádzke musí odsúdený mať odev a obuv primeraný poveternostným podmienkam. Počas vychádzky môže odsúdený športovať, pričom používa vlastný alebo ústavný športový odev a obuv. 

K § 44
	Odsúdenému sa umožňuje prístup k  vzdelávaniu, ktoré pozostáva zo všeobecnovzdelávacej výučby, kultúrnych a športových činností, sociálneho vzdelávania a bezplatného využívania fondov knižnice. Odsúdenému sa umožňuje tiež  účasť na diaľkových formách štúdia a v kurzoch. Odsúdenému sa umožní dokončenie základnej školy, absolvovanie rekvalifikačného kurzu, kurzu na zvýšenie alebo rozšírenie kvalifikácie, zaučenie alebo vyučenie sa vo vybraných učebných odboroch, štúdium na strednej škole. Štúdium na vysokej škole možno povoliť externou formou odsúdenému, ktorý vykonáva trest v minimálnom stupni stráženia a je umiestnený v otvorenom oddelení
	Ústav uskutočňuje vzdelávanie odsúdených na základe projektu vzdelávania schváleného generálnym riaditeľstvom alebo na základe uzavretej zmluvy. Organizácia vykonávajúca vzdelávanie odsúdených musí splniť zákonom ustanovené podmienky. Umožňuje sa, aby záujmové združenia občanov, cirkvi, náboženské spoločnosti a iné organizácie pôsobiace v súlade so všeobecne záväznými právnymi podieľali na organizačnom, finančnom a materiálnom zabezpečení vzdelávania odsúdených.

K § 45
Ustanovuje sa, že kultúrno-osvetová činnosť, na ktorej sa odsúdený zúčastňuje, zahŕňa
osvetovú  činnosť   zameranú na   zvýšenie   právneho   vedomia   a    sociálnych    zručností odsúdeného, na  rôzne životné a spoločenské problémy, témy z histórie, kultúry, vedy a iných oblastí, záujmovú a športovú činnosť odsúdených, kultúrne, vzdelávacie, zábavné podujatia a ďalšie akcie na zvyšovanie kultúrnej úrovne a všeobecného vzdelania odsúdených, najmä organizovanie vystúpení kultúrnych skupín. Obsah kultúrno-osvetovej činnosti s odsúdenými upravujú ponukové listy kultúrno-osvetových činností. Kultúrno-osvetová činnosť sa vykonáva v čase určenom časovým rozvrhom dňa alebo v čase osobného voľna odsúdeného. O účasti na jednotlivých akciách kultúrno-osvetovej činnosti rozhoduje určený príslušník zboru.
	Na osvetových podujatiach pre odsúdených z právnej, zdravotníckej  a z iných oblastí sa podieľajú odborní pracovníci ústavu, sudcovia a prokurátori, záujmové združenia občanov, cirkvi a náboženské spoločnosti alebo iné organizácie. Na besedy s odsúdenými možno pozvať aj významných umelcov, športovcov alebo vedeckých pracovníkov alebo  prednášku alebo besedu môže uskutočniť aj odsúdený s potrebnou odbornou spôsobilosťou.
	Odsúdený si môže tiež požičiavať športové potreby a hrať spoločenské hry, ktoré sú v ústave k dispozícii a v záujmovom krúžku rozvíjať tvorivé schopnosti, rozširovať vedomosti alebo vyrábať drobné predmety. Riaditeľ ústavu môže povoliť, aby odsúdený zhotovenú vec daroval blízkym osobám, alebo si ju po skončení výkonu trestu ponechal; inak je zhotovená vec majetkom ústavu. Odsúdení si môžu tiež pod odborným vedením určeného pedagóga vydávať tiež vlastný časopis, pripravovať a vysielať audio alebo audiovizuálne relácie na rozhlasových a video okruhoch v ústave.
            Odsúdenému, ktorý je zaradený do záujmového alebo športového krúžku, možno povoliť balík  do hmotnosti troch kg, ktorý môže odsúdený prijať poštou.

K § 46
V ústave sa zriaďuje ústavná knižnica. Knižničný fond sa sprístupňuje odsúdeným za podmienok určených knižničným knižničným a výpožičným poriadkom. Všeobecne záväzné právne predpisy uverejnené v Zbierke zákonov Slovenskej republiky sa sprístupňujú odsúdeným spravidla v čitárni knižnice. 
Fyzická alebo právnická osoba môže ústavu knihy darovať na základe písomne uzatvorenej darovacej zmluvy.

K § 47
Odsúdenému sa umožňuje počúvať rozhlasové vysielanie reprodukované vnútorným okruhom ústavu alebo ak je to účelnejšie individuálne z rádioprijímača ústavu alebo vlastného rádioprijímača povoleného odsúdenému. Sledovanie televízneho vysielania sa odsúdenému umožní z televízneho prijímača ústavu, alebo z vlastného televízneho prijímača povoleného odsúdenému. Riaditeľ ústavu rozhodne, či odsúdený môže používať vlastný televízny prijímač s batériovým napájaním alebo na elektrickú sieť. Náklady na spotrebu elektrickej energie hradí odsúdený na základe paušálneho poplatku, ktorý určí riaditeľ ústavu podľa priemernej mesačnej spotreby energie vypočítanej na základe technických údajov spotrebiča. Výmenu batérií si zabezpečí odsúdený na vlastné náklady. Taktiež sa ustanovuje, že maximálne rozmery rozhlasového a televízneho prijímača a počet prijímačov v cele alebo izbe určí riaditeľ ústavu podľa priestorových možností.

K § 48 až 51
Ustanovuje sa, že za účelom ochrany svojich práv môže odsúdený podávať sťažnosti a žiadosti  a za tým účelom sa v ústave umiestňuje uzamykateľná schránka. Odsúdený môže podávať sťažnosti a žiadosti štátnym orgánom Slovenskej republiky, medzinárodným orgánom a organizáciám a prokurátorovi vykonávajúcemu dozor nad zachovávaním zákonnosti v ústave, pričom schránky musia byť zabezpečené tak, aby ich nemohla otvoriť nepovolaná osoba. Vymenúvajú sa medzinárodné orgány a organizácie, ktorým môže odsúdený podávať sťažnosti a žiadosti. Žiadosti a sťažnosti sa musia bez zbytočného odkladu odoslať ich adresátom. Podávajú sa v zalepenej obálke s úplnou adresou a nalepenou poštovou známkou, na obálke musí byť uvedené meno a adresa odsúdeného. V ústave sa určí osobitná miestnosť na rozhovor odsúdeného s  advokátom alebo inou osobou; ak však advokát alebo iná osoba neoznámi návštevu odsúdeného vopred, návšteva sa uskutoční v mimopracovnom čase odsúdeného. Ak odsúdený požiada o rozhovor riaditeľa ústavu, rozhovor sa mu umožní najneskôr do siedmych kalendárnych dní, v naliehavých prípadoch bez zbytočného odkladu.  Riaditeľ ústavu tiež bez zbytočného odkladu prešetrí každé hlásenie, sťažnosť alebo iný poznatok týkajúci sa porušenia práva odsúdeného a prijme opatrenia na zabránenie ďalšieho porušovania práv odsúdeného.

K § 52 a 53
Ustanovujú sa podmienky zabezpečenia poriadku a bezpečnosti v ústave. Hromadný pohyb odsúdených, nástup do zamestnania, previerky počtu odsúdených a podobne sa vykonáva organizovane.  Upratovanie, úpravu ústavu, zlepšenie prostredia a pomocné práce pre kuchyňu odsúdených vykonávajú odsúdení v mimopracovnom čase bezplatne. Počas osobného voľna a vychádzok vykonávajú odsúdení tieto práce  dobrovoľne, pričom účasť na týchto prácach sa musí organizovať tak, aby sa ňou čo najmenej narúšal spôsob a organizácia života odsúdených. Ustanovuje sa, že odsúdený smie fajčiť iba vo vyhradených miestnostiach a miestach, ktoré určí riaditeľ ústavu. 
Ústavný poriadok konkretizuje ustanovenia zákona a vyhlášky, podrobnejšie sa v ňom upravuje spôsob uplatňovania práv odsúdených, dodržiavania povinností a uplatňovania obmedzení. Ústavný poriadok sa v ústave umiestni na miestach bežne prístupných odsúdeným, pričom prílohou ústavného poriadku je časový rozvrh dňa. Medzi povinnosti odsúdený patrí aj oboznámenie sa s ustanoveniami ústavného poriadku a správanie sa v súlade s nimi. 

K § 54 a 55
	Do pracovného času odsúdeného sa nezapočítava výkon prác pre ústav a výkon prospešných prác mimo ústav, prestávka na odpočinok a jedenie. Výkon prác pre ústav a výkon prospešných prác mimo ústav sa nemôže nariadiť na úkor času vymedzeného na odpočinok.  Odsúdený sa zaraďuje do práce na pracovisku vo vnútornej prevádzke ústavu alebo v stredisku vedľajšieho hospodárstva ústavu. Zaraďovanie a preraďovanie odsúdených na pracoviská sa vykonáva v súlade s programom zaobchádzania, zdravotnou klasifikáciou, využitím odbornej kvalifikácie a bezpečnostným hľadiskom. O zaradení odsúdeného na pracovisko, alebo o jeho preradení na iné pracovisko rozhoduje riaditeľ ústavu spravidla na návrh umiestňovacej komisie.

K § 56 a 57
Ustanovujú sa podmienky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a ochrany pred požiarmi.  Pred zaradením odsúdeného do práce ústav musí zabezpečiť, aby odsúdený bol oboznámený	s predpismi  o bezpečnosti  a ochrane  zdravia  pri  práci  a požiarnej ochrany, o používaní predpísaných ochranných zariadení a osobných ochranných pracovných     prostriedkov, aby sa priebežne  zisťovali  a  odstraňovali príčiny pracovných úrazov  a chorôb z povolania a vykonali sa opatrenia potrebné na ich nápravu. Taktiež ústav preveruje vedomosti odsúdených a vedie záznamy o vykonaných školeniach a predpísaných skúškach a  chráni zdravie odsúdených, aby nebolo ohrozené fajčením v priestoroch, kde sa pracuje. O poučení odsúdeného sa vyhotoví záznam, ktorý sa zakladá do osobného spisu odsúdeného. Odsúdený musí byť zaškolený na výkon prác, ktoré mu boli pridelené, ak to ich povaha vyžaduje. 
Súčasne aj odsúdenému vyplývajú určité povinnosti, predovšetkým musí dodržiavať pracovnú disciplínu,  svedomito  a riadne  pracovať,  plniť  príkazy   a pokyny   príslušníkov   zboru  a zamestnancov  zboru, využívať pracovný čas a pracovné prostriedky na vykonanie zverenej práce, pracovné úlohy   plniť včas,  dbať  o  svoju  bezpečnosť  a zdravie  pri  práci a ochranu pred požiarmi, a dodržiavať právne predpisy na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a právne predpisy o ochrane pred požiarmi, zúčastňovať  sa na školeniach  o bezpečnosti  a ochrane  zdravia pri práci a ochrane pred požiarmi a absolvuje predpísané skúšky a lekárske prehliadky, dodržiavať zákaz fajčenia na miestach, kde sa pracuje a používať pri výkone práce predpísané ochranné zariadenia a osobné ochranné  pracovné prostriedky.

K § 58
Odsúdený, ktorý utrpel pracovný alebo iný úraz, alebo bol svedkom pracovného alebo iného úrazu alebo nebezpečnej udalosti, alebo sa o nich dozvedel, bez zbytočného odkladu oznámi túto skutočnosť.

K § 59 až 61
Ustanovuje sa rozsah disciplinárnej právomoci v oblasti udeľovania disciplinárnych odmien, pričom príslušník zboru s disciplinárnou právomocou môže navrhnúť príslušníkovi zboru s vyššou disciplinárnou právomocou, aby udelil odsúdenému inú disciplinárnu odmenu alebo v inom rozsahu, než aké má právo udeliť.
O udelení disciplinárnej odmeny  urobí príslušník zboru s disciplinárnou právomocou záznam na predpísanom tlačive, ktorý založí do osobného spisu odsúdeného a tiež do osobnej karty odsúdeného. Disciplinárnu odmenu môže navrhnúť ktorýkoľvek príslušník zboru alebo  zamestnanec zboru. O návrhu na udelenie disciplinárnej odmeny možno rozhodnúť len do piatich dní od jeho podania; disciplinárna odmena je udelená jej vyhlásením, pochvala sa odsúdenému vysloví ústne, a to buď individuálne, alebo pred skupinou odsúdených. Ustanovujú sa tiež podmienky udeľovania jednotlivých disciplinárnych odmien.
Voľno na opustenie ústavu sa eviduje a o jeho udelení sa vždy vopred vyrozumie útvar Policajného zboru, v ktorého obvode sa bude odsúdený v čase voľna na opustenie ústavu zdržiavať a súd, ktorý vo veci rozhodoval v prvom stupni. Ak sa odsúdený nevráti načas z voľna na opustenie ústavu, vyrozumie sa o tom príslušný súd a riaditeľ ústavu v súčinnosti s Policajným zborom vykoná potrebné opatrenia na dodanie odsúdeného na výkon trestu.  

K § 62 až 63
Ustanovuje sa rozsah disciplinárnej právomoci v oblasti ukladania disciplinárnych trestov, pričom príslušník zboru s disciplinárnou právomocou môže navrhnúť príslušníkovi zboru s vyššou disciplinárnou právomocou, aby udelil odsúdenému inú disciplinárnu odmenu alebo v inom rozsahu, než aké má právo udeliť. Pri ukladaní disciplinárneho trestu sa postupuje rovnako ako pri udeľovaní disciplinárnej odmeny. O zhabaní veci má právo rozhodnúť vedúci oddelenia. Rozhodnutie o prepadnutí veci musí obsahovať opis veci a odôvodnenie vrátane označenia páchateľa disciplinárneho previnenia, pokiaľ je známy a osôb, ktorých sa toto rozhodnutie priamo dotýka, ak sú známe a poučenie o možnosti podať sťažnosť proti tomuto rozhodnutiu.

K § 64 a 65
	V súvislosti s podmienečným prepustením odsúdeného z výkonu trestu vypracováva ústav hodnotenie. Hodnotenie vyžiadané súdom k návrhu na podmienečné prepustenie odsúdeného musí obsahovať okrem osobných údajov aj údaje uvedené v rozsudku príslušného súdu, hodnotenie správania odsúdeného vo výkone väzby a výkone trestu, najmä posúdenie aktivity odsúdeného a aktuálneho stavu plnenia programu zaobchádzania a resocializačnú prognózu. Hodnotenie musí byť objektívne a konkrétne, pričom v závere hodnotenia sa uvedie aj odporúčanie riaditeľa ústavu. Návrh riaditeľa ústavu na podmienečné prepustenie odsúdeného a návrh odsúdeného na podmienečné prepustenie, ktorý podal prostredníctvom ústavu, sa musí súdu odoslať aj s hodnotením. Hodnotenie vypracováva pedagóg oddielu, v ktorom je odsúdený umiestnený. Objektívnosť vypracovaného hodnotenia posudzuje  komisia a hodnotenie schvaľuje riaditeľ ústavu. Pedagóg oboznámi odsúdeného so schváleným hodnotením. Na verejnom zasadnutí súdu konanom o podmienečnom prepustení sa zúčastní spravidla pedagóg, ktorý spracoval hodnotenie na odsúdeného; odsúdený sa podmienečne prepustí na základe písomného nariadenia súdu.
            Pri vypracovávaní hodnotenia odsúdeného na účely rozhodovania v konaní  o milosť a upustenie od výkonu zvyšku trestu sa postupuje rovnako ako pri vypracovávaní hodnotenia na odsúdeného na podmienečné prepustenie. K návrhu riaditeľa ústavu na prerušeniu výkonu trestu sa vždy priloží lekárska správa o zdravotnom stave odsúdeného. Ak pominuli dôvody prerušenia výkonu trestu, odsúdený nastúpi výkon trestu v ústave, v ktorom trest vykonával pred jeho prerušením. 

K § 66 a 67
Orgány a  organizácie  sa môžu podieľať najmä na  riešení sociálnych problémov odsúdeného, organizovaní, zabezpečovaní a realizácii kultúrno-osvetových činností a vzdelávania, materiálno-technickom vybavení učební, miestností pre športovú a záujmovú činnosť, poskytovaní pomoci pri zavádzaní nových metód a  spôsobov resocializácie a uskutočňovaní odborných seminárov a špecializovanej prípravy personálu na zaobchádzanie s odsúdenými. Ak niektorý zo zástupcov koná spôsobom ohrozujúcim účel výkonu trestu alebo porušuje všeobecne záväzné právne predpisy, ústav navrhne organizácii ukončenie poverenia príslušného zástupcu alebo ukončenie spolupráce.
Okrem plnenia úloh vyplývajúcich zo všeobecne záväzných právnych predpisov súdy a prokuratúra spolupôsobia s ústavom pri zaobchádzaní s odsúdenými, najmä  účasťou na prednáškach a besedách v rámci právnej výchovy odsúdených a spoluprácou alebo  metodickou  pomocou pri realizácii sociálno-právneho poradenstva pre odsúdených.

K § 68
V súlade so zákonom sa odsúdeným poskytuje duchovná služba vo forme bohoslužieb,
individuálnych rozhovorov, pastoračných návštev u odsúdených, spoveďou, vysluhovaním sviatostí, vedením študijných skupín na výklad náboženskej literatúry a zabezpečovaním náboženskej literatúry.
Ústav vytvorí vhodné podmienky na poskytovanie duchovnej služby; v ústavnom poriadku, alebo ponukových listoch informuje odsúdených o možnosti jej poskytovania, pričom sa nesmú vytvárať podmienky, ktoré by akýmkoľvek spôsobom zvýhodňovali akúkoľvek cirkev, alebo náboženskú spoločnosť na úkor inej cirkvi alebo náboženskej spoločnosti.

K § 69 až 74
Ustanovuje sa, že na výkon trestu mladistvých sa vzťahujú ustanovenia upravujúce výkon trestu v  ústave s  minimálnym stupňom stráženia. Pri výkone trestu mladistvého sa uplatňujú spôsoby zaobchádzania, ktoré minimalizujú negatívne účinky izolácie od spoločnosti, zaobchádzanie s mladistvými je zamerané najmä na zvyšovanie vedomia samostatnosti, na získavanie kvalifikácie, pozitívny vzťah k práci, vzdelávanie a rozvíjanie záujmovej činnosti a na kultúrno-osvetové činnosti mimo ústavu. 
Vnútorná diferenciácia mladistvých sa vykonáva podľa intelektových schopností a resocializačnej prognózy v dvoch diferenciačných skupinách, v ktorých rozsah práv aj obmedzení je rovnaký. Taktiež sa prihliada na vzdelanie, úroveň pracovných schopností, povahové vlastnosti a závažnosť spáchanej trestnej činnosti. 
	Návšteva sa uskutočňuje spravidla bez priameho dozoru príslušníka zboru vo vyhradenej miestnosti alebo na voľnom priestranstve ústavu. Mladistvý môže byť počas návštevy oblečený vo vlastnom odeve. 
	Kultúrno-osvetová činnosť mladistvých je zameraná predovšetkým na zvyšovanie ich kultúrnej a vzdelanostnej úrovne, právneho vedomia a osvojovania si mravných noriem. Ústav zabezpečuje  povinnú školskú dochádzku po dohode s príslušným orgánom štátnej správy v školstve, obcou alebo so samosprávnym krajom. Účasť mladistvého na kultúrno-osvetových akciách, povinnej školskej dochádzke a vzdelávaní, do ktorého bol zaradený, je povinná. Pre mladistvých sa organizuje tiež záujmová činnosť. 
Osobitná pozornosť sa venuje príprave mladistvého na prepustenie z výkonu trestu, organizujú sa skupinové výchovné postupy a individuálne poradenstvo a mladiství sa zúčastňujú na podujatiach mimo ústav v sprievode pedagóga a informatívnych vychádzkach. 

K § 75
Trest odňatia slobody žien sa vykonáva s prihliadnutím na ich fyziologické a psychické osobitosti. V tomto smere sa v ubytovniach odsúdených žien  vytvárajú podmienky na pranie osobnej bielizne, vykonávanie drobných opráv osobných vecí, individuálnu prípravu jednoduchých jedál tepelnou úpravou a na každodenné sprchovanie. Odsúdené ženy môžu tiež používať vlastné kozmetické prípravky. 

K § 76
Odsúdení cudzinci a osoby bez štátnej príslušnosti sa na výkon trestu umiestňujú do ústavov s príslušným stupňom stráženia a vzťahujú sa na nich ustanovenia  vyhlášky ako na ostatných odsúdených. Ústav môže zorganizovať pre odsúdených cudzincov kurz slovenského jazyka.

K § 77
Nástupný oddiel sa zriaďuje v každom ústave na výkon trestu okrem prípadov uvedených v § 78 ods. 2 zákona. Ak vzhľadom na počet alebo zloženie odsúdených nie je účelné zriadiť nástupný oddiel, zriadi sa nástupná cela alebo izba. Nástupný oddiel je oddelený od ostatných ubytovacích priestorov v ústave. Odsúdený za umiestni do nástupného oddielu ihneď po nástupe na výkon trestu. Dĺžka pobytu v nástupnom oddiele je spravidla sedem dní, odsúdeného však možno ponechať v nástupnom oddiele aj dlhšie, ak je to potrebné.  V nástupnom oddiele sa odsúdenému umožní, aby sa vykúpal, ostrihal a oholil, poskytne sa mu ústavný odev, bielizeň a obuv,  podrobí sa potrebným hygienickým a  protiepidemickým opatreniam a  zdravotným úkonom a nadviazať písomný styk s osobami na slobode. Umožní sa mu tiež oboznámiť sa s prostredím ústavu, charakterom prác, ktoré sa v ústave alebo mimo neho vykonávajú, s možnosťami doplniť si vzdelanie alebo rekvalifikovať sa a s možnosťami trávenia voľného času v ústave. 

K § 78
Oddiel doživotných trestov sa zriaďuje v určenom ústave s maximálnym stupňom stráženia, je oddelený od ostatných ubytovacích priestorov odsúdených a  zabezpečený vnútorným bezpečnostným systémom, pričom vnútorné zariadenie cely je pripevnené k podlahe alebo ku stene. V oddiele doživotných trestov odsúdený môže byť oddelene umiestnený od ostatných odsúdených, nezaraďuje sa do aktivít organizovaných pre celý ústav, mimo cely sa pohybuje zásadne pod dozorom príslušníka zboru, ak je zaradený do práce, prácu vykonáva spravidla v cele, kde je ubytovaný. Ak odsúdený dlhodobo plní program zaobchádzania, dodržiava ústavný poriadok a  vykazuje pozitívne zmeny v postoji k trestnej činnosti a v hodnotovej orientácii, možno odsúdeného zaradiť do diferenciačnej podskupiny s miernejším režimom, kde sa uplatňujú zmiernenia niektorých obmedzení výkonu doživotného trestu. Pri zaobchádzaní s odsúdenými umiestnenými v oddiele doživotných trestov sa odsúdený nepodieľa na určení programu zaobchádzania, zdôrazňuje sa dodržiavanie režimu, odsúdený sa nepodieľa na organizácii a spravovaní oddielu, aktivity vo voľnom čase sú obmedzené, odsúdený je zapojený výhradne do aktivít, ktoré mu určí pedagóg, psychológ alebo psychiater.

K § 79
	Oddiel špecializovaného zaobchádzania sa zriaďuje v ústavoch so všetkými stupňami stráženia a s  ubytovacou kapacitou spravidla pre 20 odsúdených, o čom rozhoduje generálne riaditeľstvo. Zriaďuje sa pre odsúdených, ktorí majú duševné ochorenie, poruchu osobnosti alebo iné závažné psychické problémy vyžadujúce si špecializované zaobchádzanie a tiež problémy s adaptáciou na podmienky výkonu trestu. Pri zaobchádzaní s odsúdeným umiestneným do oddielu špecializovaného zaobchádzania sa uplatňuje najmä program intenzívnej liečebno-výchovnej starostlivosti, pričom zaobchádzanie s odsúdeným je zamerané na jeho psychický stav a odstránenie aktuálnych problémov, denný režim a organizácia aktivít sú prispôsobené osobnostným vlastnostiam odsúdených, ich psychickému stavu  a liečbe a uplatňujú sa špeciálno-pedagogické, poradenské a terapeutické metódy, skupinové a individuálne formy práce. Odsúdený sa podľa  psychického stavu môže zúčastňovať na akciách organizovaných pre celý ústav. Za odsúdeného, ktorý má problémy s adaptáciou na podmienky v ústave, sa považuje odsúdený, ktorý nemá osvojené základné hygienické návyky a sociálne zručnosti, jeho intelektové schopnosti sú  v pásme subnormy a nižšie, nie je schopný vykonávať trest mimo špecializovaného oddielu a pre jeho dispozície možno predpokladať, že bude zneužívaný odsúdenými. U takýchto odsúdených zaobchádzanie je zamerané na nácvik hygienických návykov, sociálnych zručností, vytváranie pracovných návykov a zodpovednosti, pričom sa uplatňujú špeciálno-pedagogické, poradenské, skupinové a individuálne formy práce.

K § 80 až 88
Ustanovujú sa podmienky, za ktorých sa počas výkonu trestu vykonáva ochranné liečenie. Ochranné liečenie sa počas výkonu trestu vykonáva ambulantným alebo ústavným spôsobom v určených psychiatrických   oddeleniach v ústave a nemocnici pre obvinených a odsúdených. Počas výkonu trestu sa vykonáva psychiatrické ochranné liečenie, protitoxikomanické ochranné liečenie, protialkoholické ochranné liečenie, sexuologické ochranné liečenie a ochranné liečenie patologického hráčstva. O  zriadení psychiatrického oddelenia rozhoduje generálne riaditeľstvo. Taktiež sa ustanovuje poradie, v akom sa vykonávajú jednotlivé ochranné liečenia, ak boli odsúdenému uložené viaceré druhy.
Ochranné liečenie sa začne čo najskôr po nástupe výkonu trestu vzhľadom na kapacitné možnosti psychiatrického oddelenia a zdravotný stav odsúdeného. Zdravotnícke zariadenie ústavu, v ktorom odsúdený vykonáva trest, zabezpečí pred umiestnením odsúdeného na ochranné liečenie jeho interné vyšetrenie. Ak sa pri psychiatrickom vyšetrení zistí, že odsúdený nie je spôsobilý z dôvodov duševnej choroby alebo poruchy podrobiť sa ochrannému liečeniu, oznámi riaditeľ ústavu túto skutočnosť súdu, ktorý výkon ochranného liečenia nariadil a k oznámeniu pripojí lekársku správu.
 Ochranné liečenie je organizované a vykonávané tak, aby sa nenarušil účel výkonu trestu. Pri výkone ústavného psychiatrického a sexuologického ochranného liečenia sa odsúdený nezaraďuje do práce. Pri výkone ústavného alebo  ambulantného protialkoholického a protitoxikomanického ochranného liečenia, ambulantného psychiatrického, sexuologického ochranného liečenia a ochranného liečenia patologického hráčstva môže byť odsúdený zaradený do práce. Riaditeľ ústavu, v ktorom sa ochranné liečenie vykonáva oznámi súdu, ktorý ochranné liečenie uložil, kedy sa začalo s výkonom ochranného liečenia.
 Odsúdený, ktorému bolo uložené ambulantné ochranné liečenie alebo bolo na také zmenené, môže vykonávať ambulantné ochranné liečenie v ústave, ak v ňom pracuje psychiater. Ak  počas výkonu trestu boli  splnené podmienky na zmenu spôsobu výkonu ochranného liečenia, podá psychiatrické oddelenie súdu, v obvode ktorého sa ochranné liečenie vykonáva, návrh na zmenu spôsobu jeho výkonu a správu o priebehu a dosiahnutom výsledku ochranného liečenia.
 	Ak pominuli dôvody na ďalšie trvanie ochranného liečenia, spracuje psychiatrické oddelenie správu; správu riaditeľ ústavu zašle súdu, v obvode ktorého sa ochranné liečenie vykonáva. Po doručení rozhodnutia o prepustení z ochranného liečenia je odsúdený premiestnený z psychiatrického oddelenia na ďalší výkon trestu do príslušného ústavu. Pred prepustením odsúdeného z výkonu trestu, vypracuje psychiatrické oddelenie správu, ktorá musí obsahovať dĺžku trvania ochranného liečenia, údaje o priebehu a výsledku ochranného liečenia, návrh spôsobu výkonu ochranného liečenia po prepustení odsúdeného z výkonu trestu, ak u odsúdeného trvajú dôvody na ďalší výkon ochranného liečenia.
 Ak súd rozhodol o pokračovaní ústavného ochranného liečenia po ukončení výkonu trestu v zdravotníckom zariadení alebo na takýto spôsob výkonu ochranné liečenie zmenil, postupuje sa podľa Spravovacieho poriadku pre okresné a krajské súdy. 
O každom vykonanom ochrannom liečení psychiatrické oddelenie vypracuje podrobnú lekársku správu, ktorá obsahuje údaje o priebehu a výsledkoch ochranného liečenia; túto založí do sprievodného zdravotného záznamu odsúdeného. 

K § 89
Oddiel s bezpečnostným režimom sa zriaďuje s  ubytovacou kapacitou spravidla pre desať odsúdených a ak nemožno ubytovaciu kapacitu naplniť, zriadi sa cela s bezpečnostným režimom umiestnená v oddelenom priestore ubytovne. O zriadení alebo zrušení oddielu s bezpečnostným režimom rozhoduje generálne riaditeľstvo. Cela bezpečnostného režimu je vybavená rozhlasovým prijímačom; odsúdenému možno výnimočne povoliť, aby mal na cele vlastný televízny prijímač alebo televízny prijímač môže inštalovať ústav. Chodba a v prípade potreby aj iné priestory oddielu sú zabezpečené kamerovým monitorovacím zariadením, cela je vybavená  privolávacím signalizačným zariadením, vnútorné zariadenie cely je pripevnené k podlahe alebo ku stene. 
	V oddiele s bezpečnostným režimom cela sa uzamyká, odsúdený sa nepodieľa na stanovení programu zaobchádzania, samospráva sa nezriaďuje, pri zaobchádzaní sa zdôrazňuje bezpečnostné hľadisko a režim, odsúdený spravidla nie je zaradený do práce ani do vzdelávacích kurzov; ak pracuje, zaraďuje sa výhradne na pracovisko osobitne zriadené na tento účel alebo pridelenú prácu vykonáva v cele, záujmovú činnosť odsúdený vykonáva len v cele a na základe povolenia  pedagóga, vybrané televízne relácie môže sledovať spravidla len v  kultúrnej miestnosti a s povolením  pedagóga a  zaobchádzanie je zamerané najmä na potláčanie negatívnych prejavov v správaní. 

K § 90
Osobitný oddiel sa zriaďuje podľa potreby v určenom ústave; o zriadení alebo zrušení oddielu rozhoduje generálne riaditeľstvo zboru.
Na zabezpečenie zákonných podmienok výkonu trestu v osobitnom oddiele vypracuje ústav projekt obsahujúci technické, bezpečnostné a organizačné podmienky, ktorý schváli generálne riaditeľstvo. 

K § 91
Uzavretý oddiel sa zriaďuje v každom ústave a ak v ústave nemožno zriadiť uzavretý oddiel, zriadia sa cely disciplinárnych trestov umiestnené v oddelenom priestore ubytovne. Chodba uzavretého oddielu je zabezpečená kamerovým monitorovacím zariadením, cely sú vybavené signalizačným zariadením, nábytok v cele uzavretého oddielu je pripevnený k podlahe alebo stene, cely sú vybavené lôžkom,  stoličkou, stolíkom, poličkou na uloženie vecí, umývadlom s pitnou vodou, hygienickým zariadením, elektrickým osvetlením a signalizačným zariadením. V čase vyhradenom na spánok sa odsúdenému poskytne matrac, podhlavník, prikrývka a posteľná bielizeň.
Odsúdenému sa určí jednotný ústavný výstroj, môže si nechať základné a ďalšie potreby osobnej hygieny, potreby na korešpondenciu a potreby na stravovanie, môže čítať dennú tlač a časopisy a knihy.

K § 92
	O zriadení oddielu odsúdených so zdravotným postihnutím v ústave rozhoduje generálne riaditeľstvo, pričom oddiel sa zriaďuje v nemocnici pre obvinených a odsúdených a podľa potreby aj v určenom ústave. O umiestnení odsúdeného na oddiel so zdravotným postihnutím rozhoduje generálne riaditeľstvo, súčasťou návrhu je lekárska správa odôvodňujúca takéto umiestnenie odsúdeného
	Pri zaobchádzaní s odsúdeným umiestneným do oddielu odsúdených so zdravotným postihnutím vonkajšia a vnútorná diferenciácia sa uplatňuje podľa stupňa a závažnosti zdravotného postihnutia a kriminálneho narušenia odsúdeného, odsúdený sa môže podieľať na stanovení programu zaobchádzania, pri ktorom sa prihliada najmä na jeho zdravotné postihnutie, denný režim a organizácia aktivít sú taktiež prispôsobené odsúdeným; ak to podmienky ústavu  a  zdravotný handicap odsúdeného umožňuje, odsúdený môže rozvíjať a rozširovať okruh záujmov, zúčastňovať sa osvetových, kultúrnych, náboženských, vzdelávacích a športových aktivít, podľa pokynov lekára sa vykonáva liečebno-preventívna a  rehabilitačná starostlivosť.

K § 93
Výstupný oddiel sa zriaďuje v  ústavoch so všetkými stupňami stráženia, pričom ubytovacia kapacita oddielu je spravidla desať odsúdených; ak v ústave nie je potrebný počet odsúdených, výstupný oddiel sa nezriadi a ak ubytovacia kapacita nie je dlhodobo naplnená, oddiel sa zruší. 
Výstupný oddiel sa zriaďuje s cieľom narušiť návyky odsúdeného na spôsob života vo výkone trestu a  preniesť zodpovednosť a  starostlivosť o seba priamo na odsúdeného, uľahčiť riešenie adaptačných problémov a poskytnúť možnosť získať potrebné informácie a  praktické schopnosti a  zručnosti uľahčujúce návrat do života na slobode. Zaobchádzanie sa orientuje predovšetkým na  individuálny prístup. Do výstupného oddielu sa odsúdený umiestni spravidla šesť mesiacov pred jeho očakávaným prepustením z výkonu trestu. Do výstupného oddielu sa neumiestni odsúdený, ktorý svojim správaním, prístupom k  programu zaobchádzania a plneniu povinností a stanovených úloh výrazne narúša činnosť na oddiele. Na výstupnom oddiele sa pre odsúdených zriaďujú aj priestory pre samoobslužné činnosti odsúdených, najmä prípravu jedla a stolovanie, pranie, sušenie a žehlenie odevu a bielizne. Odsúdení sa vo výstupnom oddiele spravidla ubytovávajú v dvojmiestnych až  štvormiestnych izbách s  primeranou individuálnou úpravou. 
	Vo výstupnom oddiele odsúdenému možno povoliť, aby bez obmedzenia telefonoval, navštevoval kultúrne, osvetové a športové aktivity mimo ústav za účasti pedagóga, prijímal návštevy blízkych osôb najmenej raz za dva týždne priamym kontaktom, navštívil blízke osoby mimo ústav na čas najviac 24 hodín spravidla raz za dva mesiace s cieľom udržiavať, zintenzívniť a nadviazať rodinné vzťahy, riešiť sociálne problémy a nacvičovať niektoré sociálne zručnosti. 

K § 94
	Členovia samosprávy sa s pedagógom alebo vedúcim otvoreného oddelenia, ktorí kontrolujú a usmerňujú činnosť samosprávy, stretávajú najmenej raz za mesiac, pričom na  stretnutiach sa prijímajú a ukladajú úlohy. Členovia samosprávy informujú najmenej raz za mesiac o svojej činnosti ostatných odsúdených. Do samosprávy sa odsúdení volia, pričom ju tvoria odsúdení z úseku zamestnávania a výkonu prác, kultúrno-osvetovej činnosti a vzdelávania a disciplíny a poriadku. V samospráve pôsobia aj velitelia izieb a služba z radov odsúdených, ktorých určí pedagóg; títo sa s členom samosprávy zodpovedným za úsek disciplíny a poriadku podieľajú na zabezpečovaní poriadku, disciplíny, čistoty a hygieny vo všetkých priestoroch oddielu. Odsúdený určený do služby vykonáva službu od budíčka do večierky, obsahom služby je koordinácia činnosti odsúdených so stanoveným režimom a časovým rozvrhom dňa Počas výkonu služby je odsúdený označený nápisom "Služba".                 Odsúdený určený za veliteľa izby usmerňuje činnosť odsúdených ubytovaných na izbe tak, aby bol sústavne zabezpečený poriadok, čistota a časový rozvrh dňa. Samospráve oznamuje poruchy a nedostatky na izbe.

K § 95
Osobné údaje odsúdeného podľa § 99 zákona sa zhromažďujú v informačnom systéme zboru s vyhradenými prístupovými právami. Okruh príslušníkov zboru a zamestnancov zboru, ktorí majú prístupové práva, určí generálny riaditeľ zboru. Vybrané údaje, ktoré sú nevyhnutné na bezprostrednú identifikáciu odsúdeného, sa uvedú aj v osobnom spise a osobnej karte odsúdeného; na ich overenie môže zbor využívať dostupné informačné zdroje.
Získavanie vybraných fyzických, fyziognómických a biologických identifikačných znakov vykonáva osoba rovnakého pohlavia. Uverejňovať možno iba sumárne údaje v rozsahu niektorých identifikačných znakov, údajov a anamnestických údajov podľa § 99 zákona tak, aby nebolo možné identifikovať konkrétnu osobu.

K § 96
V ústave sa s dvojmesačným predstihom vyhotovuje zoznam odsúdených, ktorí majú byť prepustení z výkonu trestu. O každom odsúdenom sa spracuje oznámenie o nadchádzajúcom prepustení osoby z výkonu trestu, ktoré sa zašle príslušnému orgánu miestnej štátnej správy.
 Pred prepustením sa s každým odsúdeným vykoná pohovor, v ktorom sa poučí o povinnosti prevziať si bez zbytočného odkladu na príslušnom útvare Policajného zboru v mieste trvalého pobytu preukaz totožnosti a odsúdený sa tiež poučí o  zákonných podmienkach osvedčenia sa v skúšobnej dobe v prípade podmienečného prepustenia a zahladenia odsúdenia. Pri pohovore podľa sa odsúdený poučí o právach a povinnostiach uchádzačov o zamestnanie a  o  tom, že je v jeho  záujme, aby sa najneskôr do troch dní dostavil k sociálnemu pracovníkovi príslušnému podľa miesta trvalého pobytu, k  zamestnávateľovi alebo na úrad práce. Odsúdenému sa vydá mu potvrdenie o jeho prepustení. 
Pred prepustením sa odsúdenému umožní, aby sa osprchoval, oholil, vykoná sa  lekárska prehliadka a vydajú sa mu osobné veci, doklady osobnej totožnosti a finančné prostriedky, ktoré má v úschove ústavu. Ak odsúdený prepustený z výkonu trestu nemá peňažné prostriedky na zakúpenie cestovného lístka do miesta jeho trvalého pobytu na území Slovenskej republiky, ústav mu poskytne primeranú sumu peňažných prostriedkov.
	Ustanovuje sa, že prepúšťanie odsúdených z výkonu trestu sa uskutočňuje v čase od 08.00 do 15.00 hodiny, a to aj tých odsúdených, ktorým sa trest skončí pred 08.00 hodinou nasledujúceho dňa. 

K § 97
V spoločných a záverečných ustanoveniach sa ustanovuje postup pri podaní návrhu na upustenie od výkonu zvyšku trestu, ak odsúdený ochorel nevyliečiteľnou, životu nebezpečnou chorobou alebo nevyliečiteľnou duševnou chorobou a tiež sa definuje pojem „prostriedky audiovizuálnej techniky“, postup pri zahladzovaní disciplinárneho trestu a postup, ak odsúdený samostatne opustí ústav.