N á v r h

Zákon

z .......... 2007,

ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov, a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I

Zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení zákona č. 650/2005 Z. z., zákona    č. 692/2006 Z. z. a zákona č. 342/2007 Z.z. sa mení a dopĺňa takto:

1.  V § 2 ods.5 úvodná veta znie: „Prokurátor v konaní pred súdom zastupuje obžalobu.“ 

2. V § 2 odseky 10 a 11 znejú:

„(10) Orgány činné v trestnom konaní a súd postupujú v trestnom konaní tak, aby bol zistený skutkový stav, o ktorom nie sú dôvodné pochybnosti, a to v rozsahu nevyhnutnom na ich rozhodnutie, ak tento zákon neustanovuje inak.

(11) Orgány činné v trestnom konaní sú povinné s rovnakou starostlivosťou objasňovať okolnosti svedčiace proti obvinenému, ako aj okolnosti, ktoré svedčia v jeho prospech, a v oboch smeroch obstarávať a vykonávať, nečakajúc na návrhy strán, dôkazy. Strany majú v trestnom konaní právo predkladať alebo zabezpečovať dôkazy a na hlavnom pojednávaní a verejnom zasadnutí majú aj právo súdom pripustené dôkazy vykonávať. Súd je povinný obstarať a vykonať dôkaz, ak strana, ktorá ho navrhla, ho z objektívnych dôvodov nemôže predložiť, zabezpečiť alebo vykonať alebo ak ho nenavrhla strana, ale bez vykonania dôkazu by došlo k zmareniu alebo ohrozeniu starostlivého splnenia účelu tohto zákona a dôsledného naplnenia zásad trestného konania. Ak sa obvinený prizná k spáchaniu skutku, ktorý sa mu kladie za vinu, alebo nevypovie ako obvinený, hoci mu to bolo umožnené, nezbavujú sa tým orgány činné v trestnom konaní a súd povinnosti starostlivo preskúmať všetky okolnosti prípadu, ktorých objasnenie umožňuje orgánom činným v trestnom konaní a súdu rozhodnúť bez dôvodných pochybností, ak tento zákon výslovne neustanovuje inak.“

3. V § 2 ods.12 sa za slovo „alebo“ vkladá slovo „predložila“. 

4. V § 2 ods.18 sa slová „či obstarala“ nahrádzajú slovami „vykonať“.

5. V § 2 ods.19 sa za slovo „ak“ vkladá slov „tento“.

6. V § 2 ods. 20 sa vypúšťajú slová „a prekladateľa“.

7. V § 9 ods.1 písm. b) sa na konci pripájajú tieto slová: „ak tento zákon neustanovuje inak,“.

8. V § 9 ods. 1 písm. e)  sa  za slová „právoplatne zastavené“ vkladajú slová  „alebo bola vec právoplatne postúpená inému orgánu alebo sa skončilo právoplatným rozhodnutím orgánu príslušného na konanie o priestupku o uznaní obvineného z priestupku za vinného alebo o zastavení konania o priestupku, ak sa podstatné znaky priestupku zhodujú aspoň sčasti s podstatnými znakmi trestného činu“.

9. V § 9 ods.1 písm. g) sa na konci pripája čiarka a slová „ktorú Slovenská republika ratifikovala a bola vyhlásená spôsobom ustanoveným zákonom, alebo ak ide o osobu, voči ktorej sa skoršie stíhanie pre ten istý skutok v inom štáte Európskeho hospodárskeho priestoru podľa predpisu upravujúceho pobyt cudzincov skončilo právoplatným rozsudkom alebo bolo inak právoplatne rozhodnuté vo veci samej orgánom takého štátu a ak trest bol vykonaný, vykonáva sa, je podmienečne odložený a plynie alebo uplynula skúšobná doba alebo podľa právneho poriadku štátu, v ktorom bolo rozhodnutie vydané, už nemôže byť vykonaný, ak ide o rozhodnutie takého štátu, ktorým sa tejto osobe uložil trest.“.

10. V § 9 ods.4 sa slová „V trestnom stíhaní“ sa nahrádza slovami „Trestné stíhanie“, slovo „pokračuje“ sa nahrádza slovom „začne“ a slová „ods.8“ sa nahrádzajú slovami „ods.7“.

11. V § 10 ods.3 sa slová „prvého stupňa“ nahrádzajú slovami „konajúceho v prvom stupni (ďalej len „súd prvého stupňa“)“.

12. V § 10 ods.7 sa vypúšťa druhá veta.

13. V § 10 ods.8 sa za písmeno a) vkladajú nové písmená b) a c), ktoré znej:
„b) vyšetrovateľ vojenskej polície v konaní o trestných činoch príslušníkov ozbrojených síl podľa desiatej a jedenástej hlavy osobitnej časti Trestného zákona,
c) vyšetrovateľ colnej správy, ak ide o trestné činy spáchané v súvislosti s porušením colných predpisov alebo daňových predpisov v pôsobnosti colnej správy,“

Doterajšie písmená b) až g) sa označujú ako písmená d) až i). 

	14. V § 10 ods. 8 písm. f) sa za slová „o trestných činoch príslušníkov Zboru väzenskej a justičnej stráže“ vkladajú slová „spáchaných v súvislosti s ich právomocou a zodpovednosťou“ a za slovo „aj“ sa vkladajú slová „trestných činov“. 

15. V § 10 ods.19 v prvej vete sa slová „(ďalej len „korupcia“), trestného činu zneužívania právomoci verejného činiteľa a trestného činu legalizácie príjmu z trestnej činnosti“ nahrádzajú slovami „(ďalej len „korupcia) a trestného činu zneužívania právomoci verejného činiteľa“. V druhej vete sa slová „ministrom vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „minister vnútra“)“ nahrádzajú slovami „prezidentom Policajného zboru“.

16. Nadpis nad § 12 znie:

„Druhová príslušnosť vojenských súdov“

17. V § 12 sa vypúšťa odsek 2.

Doterajšie odseky 3 a 4 sa označujú ako odseky 2 a 3.

18. V § 13 ods.1 sa slová „ods.4“ nahrádzajú slovami „ods.3“

19. V § 13 ods.2 sa slová „ods.3“ nahrádzajú slovami „ods.2“.

20. Nadpis v § 14 znie:
„Druhová príslušnosť Špeciálneho súdu“

21. V § 14 ods.2 písm. b) sa na konci pripájajú tieto slová: „alebo jej člena“.

22. V § 18 ods. 4 sa vypúšťajú za slovami „okresný súd“ vo všetkých tvaroch čiarka ako aj slová „krajský súd“ vo všetkých tvaroch.

23. V § 19 ods.2 sa slová „o najťažšom zločine“ nahrádzajú slovami „o najťažšom trestnom čine“.

24. V § 21 ods. 2 písm.  b) vypúšťajú slová „alebo krajskému súdu“.

25. V § 24 ods. 3 sa za slovo „úkonov“ vkladajú slová „pred začatím trestného stíhania alebo“.

26. V § 27 sa na konci pripája táto veta: „Predseda súdu môže poveriť zapisovateľa vykonávaním niektorých úkonov technického asistenta.“

27. V § 31 ods.1 sa za slovo „pomer“ vo všetkých tvaroch vkladajú slová „alebo vzťah“.

28. V § 32 ods. 1 sa vypúšťa tretia veta a na konci sa pripájajú tieto vety, ktoré znejú: „Ak z dôvodov uvedených v § 31 ods.1 oznámi svoju zaujatosť probačný a mediačný úradník, vyšší súdny úradník alebo súdny tajomník alebo ak je taká pomocná osoba vylúčená z dôvodov v § 31 ods.2 alebo 3 alebo ak z dôvodov uvedených v § 31 vznesie námietku zaujatosti takej pomocnej osoby strana, o vylúčení rozhodne predseda senátu alebo prokurátor, v ktorého veci je pomocná osoba činná. Ak z dôvodov uvedených v § 31 ods.1 oznámi svoju zaujatosť policajt, o vylúčení rozhodne prokurátor, ktorý vykonáva pred začatím trestného stíhania a nad prípravným konaním dozor. Ak z dôvodov uvedených  § 31 ods.1 oznámi svoju zaujatosť prokurátor, o vylúčení rozhodne orgán bezprostredne nadriadený.“

29. V § 32 ods.3 sa slová „oznámených niektorou“ nahrádzajú slovami „vo vznesenej námietke niektorej“.

30. V § 32 ods.4 sa slová „nebráni vykonaniu nariadeného úkonu trestného konania“ nahrádzajú slovami „po ktorej podaní sa vykoná len nariadený úkon trestného konania s výnimkou rozhodovania vo veci samej, neodkladné a neopakovateľné úkony a úkony, ktorých nevykonanie by z iných závažných dôvodov mohlo ohroziť účel trestného konania.“

31. V § 32 odsek 5 znie: 
„(5) O sťažnosti rozhoduje
a)	prokurátor, ktorý vykonáva pred začatím trestného stíhania a nad prípravným konaním dozor, ak ide o rozhodnutie policajta,
b)	nadriadený súd v senáte, ak ide o rozhodnutie samosudcu alebo senátu súdu prvého stupňa alebo sudcu pre prípravné konanie,
c)	iný senát odvolacieho súdu alebo dovolacieho súdu alebo nadriadeného súdu konajúceho o sťažnosti proti rozhodnutiu sudcu pre prípravné konanie, ak ide o rozhodnutie senátu odvolacieho súdu alebo dovolacieho súdu alebo senátu takého nadriadeného súdu alebo
d)	orgán bezprostredne nadriadený, ak ide o rozhodnutie prokurátora.“

32. V § 32 sa vypúšťa odsek 6. Doterajší odsek 7 sa označuje ako odsek 6.

33. V § 32 ods.6 sa za slovo „rozhodnuté“ vkladá čiarka a za slová „bez meškania“ sa vkladajú slová „podľa § 31 ods.4“.

34. V § 34 odsek 1 znie: „(1) Obvinený má právo od začiatku konania proti svojej osobe vyjadriť sa ku všetkým skutočnostiam, ktoré sa mu kladú za vinu, a k dôkazom o nich, má však právo nevypovedať, ibaže výslovne vyhlási, že sa práva nevypovedať vzdáva. Má právo uvádzať okolnosti, navrhovať, predkladať alebo zabezpečovať dôkazy slúžiace na jeho obhajobu, robiť návrhy a podávať žiadosti a opravné prostriedky. Má právo zvoliť si obhajcu, byť vypočúvaný za jeho účasti a s ním sa radiť aj počas úkonov vykonávaných orgánom činným v trestnom konaní alebo súdom. S obhajcom sa však v priebehu svojho výsluchu nemôže radiť o tom, ako odpovedať na položenú otázku. Ak je obvinený zadržaný, vo väzbe alebo vo výkone trestu odňatia slobody, môže s obhajcom hovoriť bez prítomnosti tretej osoby. Má právo v konaní pred súdom vypočúvať svedka, ktorého v konaní pred súdom sám navrhol alebo ktorého v konaní pred súdom navrhol obhajca, a iným svedkom klásť otázky. Obvinený môže uplatňovať svoje práva sám alebo prostredníctvom obhajcu.“

35. V § 34 sa vypúšťa odsek 2. Doterajšie odseky 3 až 5 sa označujú ako odseky 2 až 4.

36. V § 34 ods. 2 časť vety za bodkočiarkou znie: „o nároku na bezplatnú obhajobu alebo obhajobu za zníženú odmenu sa rozhodne do 30 dní od podania žiadosti o ustanovenie obhajcu“.

37. V § 36 odsek 3 znie: „(3) Obhajcom nemôže byť advokát, ktorý už bol pribratý ako znalec, tlmočník alebo prekladateľ, bol svedkom prejednávaného skutku alebo bol v prejednávanej veci činný ako orgán činný v trestnom konaní, sudca alebo splnomocnenec poškodeného alebo zúčastnenej osoby.“

38.  V § 37 odsek 3 znie: „Obhajcu musí mať v konaní o vydanie do cudziny aj osoba, ktorej sa žiadosť o vydanie týka, a v konaní, v ktorom sa rozhoduje o uložení ochranného liečenia s výnimkou protialkoholického liečenia, aj osoba, ktorej sa navrhuje uložiť takéto ochranné liečenie alebo u ktorej sa zistí dôvod na uloženie ochranného liečenia.“

39. § 37 sa dopĺňa odsekmi 5 a 6, ktoré znejú:
„(5) Vzdanie sa povinnej obhajoby vezme, ak niet prekážok, opatrením na vedomie predseda senátu.
(6) Vzatie vzdania sa povinnej obhajoby späť nemožno odvolať.“

40.  V § 38 ods. 1 písm. c) sa za slovo „väzbe“ dopĺňajú slová „alebo vo výkone detencie“.

41.  § 38 ods. 2 sa za slová „v konaní o“ vkladajú slová „dovolaní musí mať obvinený obhajcu vždy a v konaní o ostatných“

42. V § 38 sa vypúšťa odsek 3.

43. V § 40 ods.1 v prvej vete sa za slová „musí mať“ vkladajú slová „podľa § 37 alebo 38“.

44. V § 40 ods.1 v druhej vete sa slová „musí mu byť obhajca bez meškania ustanovený“ nahrádzajú slovami „ustanoví sa mu bez meškania obhajca“.

45. V § 40 ods. 1 tretia veta znie: „Obhajcu ustanoví a ak pominú dôvody povinnej obhajoby alebo ak obvinený alebo iná oprávnená osoba zvolí obhajcu, ustanovenie obhajcu zruší v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie a v konaní pred súdom predseda senátu uznesením najneskôr do piatich pracovných dní od doručenia návrhu orgánu činného v trestnom konaní alebo bez meškania po tom, čo sa dozvedel o zániku dôvodov povinnej obhajoby.“

46. V § 40 odsek. 2  znie: „(2) Obvinenému, ktorý nemá dostatočné prostriedky na úhradu trov obhajoby a požiada o ustanovenie obhajcu, v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie a v konaní pred súdom predseda senátu ustanoví uznesením obhajcu najneskôr do 30 dní od podania žiadosti o ustanovenie obhajcu aj v prípade, v ktorom ho nemusí mať podľa § 37 alebo 38. Ak sa v priebehu konania zistí, že obvinený má dostatočné prostriedky na úhradu trov obhajoby, ustanovenie obhajcu uznesením zruší v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie a v konaní pred súdom predseda senátu bez meškania po tom, čo sa dozvedel o zániku dôvodov povinnej obhajoby.“.

47. V § 40 ods.4 v druhej vete sa slová „menej závažnom prečine alebo zločine“ nahrádzajú slovami „menej ťažšom trestnom čine“.

48.  V § 40 sa vypúšťajú sa odseky 5 a 6. 

49. V § 41 ods.2 sa za slovo „zruší“ vkladá slovo „uznesením“. 

50. V § 43 odsek 2 znie: 
„(2) Od  povinnosti obhajovania oslobodí ustanoveného obhajcu predseda senátu a v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie uznesením.“.

51. V § 44 ods. 8 sa na konci bodka nahrádza čiarkou a dopĺňajú sa slová „inak sa písomnosť doručí jednému z nich.“.

52. V § 45 odsek 1 znie: „(1) Zúčastnená osoba je ten, komu bola alebo podľa návrhu má byť zhabaná
a) vec, 
b) určená peňažná čiastka, alebo 
c) majetok.

53. V § 45 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie:
„(2) Má právo na vyjadrenie sa k všetkým skutočnostiam a dôkazom, o ktoré sa opiera návrh alebo rozhodnutie o ich uložení. Má právo byť prítomný na hlavnom pojednávaní a verejnom zasadnutí, robiť na nich návrhy, predkladať dôkazy, nazerať do spisov a podávať v prípadoch ustanovených týmto zákonom opravné prostriedky.“       

Doterajšie odseky 2 a 3 sa označujú ako odseky 3 a 4.

54.  § 45 sa dopĺňa odsekmi 5 a 6, ktoré znejú:
„(5) Zúčastnenej osobe, ktorá nemá dostatočné prostriedky na úhradu trov spojených s uplatnením jej procesných oprávnení a požiada o ustanovenie splnomocnenca, v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie a v konaní pred súdom predseda senátu ustanoví uznesením splnomocnenca zo zoznamu advokátov najneskôr do 30 dní od podania žiadosti o ustanovenie splnomocnenca aj v prípade, ak je to potrebné na ochranu záujmov zúčastnenej osoby uvedenej v odseku 2 alebo 3; zároveň rozhodne o nároku zúčastnenej osoby na úplnu alebo čiastočnú úhradu trov spojených s uplatnením jej procesných oprávnení. 
(6) Ak sa v priebehu konania zistí, že zúčastnená osoba má dostatočné prostriedky na úhradu trov spojených s uplatnením jej procesných oprávnení, ustanovenie splnomocnenca uznesením zruší v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie a v konaní pred súdom predseda senátu bez meškania po tom, čo sa dozvedel o tom, že zúčastnená osoba má dostatočné prostriedky na úhradu trov spojených s uplatnením jej procesných oprávnení.“.

55. V § 46 sa vypúšťa odsek 5.

Doterajšie odseky 6 až 9 sa označujú ako odseky 5 až 8.

56. V § 46 ods.5 sa slovo „uplatňovať“ nahrádza vo všetkých tvaroch slovom „robiť.“
                                                                           
57. V § 47 ods.2 v prvej a druhej vete sa slovo „opatrenie“ vo všetkých tvaroch nahrádza slovom „uznesenie“. V prvej vete sa slovo „rýchly“ vypúšťa a za slovo „trestného stíhania“ sa vkladá „v primeranej lehote“.

58. V § 47 odseky 6 a 7 znejú:
„(6) Poškodenému, ktorý nemá dostatočné prostriedky na úhradu trov spojených s uplatnením jeho procesných oprávnení a požiada o ustanovenie splnomocnenca, v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie a v konaní pred súdom predseda senátu ustanoví uznesením splnomocnenca zo zoznamu advokátov najneskôr do 30 dní od podania žiadosti o ustanovenie obhajcu; zároveň rozhodne o nároku poškodeného na úplnú alebo čiastočnú úhradu trov spojených s uplatnením jeho procesných oprávnení.
(7) Ak sa v priebehu konania zistí, že poškodený má dostatočné prostriedky na úhradu trov spojených s uplatnením jeho procesných oprávnení, ustanovenie splnomocnenca uznesením zruší v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie a v konaní pred súdom predseda senátu bez meškania po tom, čo sa dozvedel o tom, že poškodený má dostatočné prostriedky na úhradu trov spojených s uplatnením jeho procesných oprávnení.“.

59. V § 53 ods.2 sa slová „je naň predvolaný ako svedok,“ nahrádzajú slovami „bol svedkom prejednávaného skutku alebo už bol pribratý ako“.

60. V § 54 ods.1 v prvej vete sa slová „sa môže“ nahrádzajú slovami „má právo alebo povinnosť sa“ a v druhej vete sa slovo „uplatňovať“ nahrádza slovom „robiť“.

61. V § 54 sa vypúšťa odsek 2. Súčasne sa zrušuje označenie odseku 1.

62. V § 55 odsek 2 znie:
„(2) Úkony vykonávajú orgány činné v trestnom konaní  a súd spravidla v úradných miestnostiach zásadne v pracovných dňoch v čase medzi 7.00 hod a 20.00 hod a ak je úkon spojený s predvedením obvineného z väzby alebo odsúdeného z výkonu trestu odňatia slobody, v čase medzi 8.00 hod a 17.00 hod ako aj v dňoch pracovného pokoja v čase medzi 8.00 hod a 15.00 hod, ak nejde o neodkladný úkon alebo neopakovateľný úkon. V nevyhnutných prípadoch môžu byť úkony vykonané aj mimo úradných miestností a mimo uvedeného času, najmä ak vec neznesie odklad.“ 

63. V § 58 ods.1 písm. c) sa slová „prítomných subjektov alebo strán, meno a priezvisko zákonných zástupcov, obhajcov a splnomocnencov, ktorí“ nahrádzajú slovami „dátum narodenia a bydlisko osôb, ktoré“.

64. V § 58 odseky 3 a 4 znejú: 
„(3) Predseda senátu rozhodne opatrením o tom, či sa o hlavnom pojednávaní alebo verejnom zasadnutí vyhotoví zápisnica diktovaním predsedom senátu, rýchlopisným záznamom alebo sa na vyhotovenie zápisnice použije iné vhodné záznamové zariadenie. O vyhotovovaní rýchlopisného záznamu alebo o použití iného vhodného záznamového zariadenia sa prítomní upovedomia. 
(4) Ak sa vyhotovuje o hlavnom pojednávaní alebo verejnom zasadnutí zápisnica diktovaním predsedom senátu, zapisuje sa podstatný obsah výpovede obžalovaného, svedkov, znalcov a iných osôb. Ak tieto osoby už boli vypočuté spôsobom zodpovedajúcim tomuto zákonu a ich výpoveď je použiteľná proti obvinenému, ich výpoveď za zapíše len v rozsahu odchýlok alebo doplnení k predchádzajúcim výpovediam. Ak výpoveď takej osoby neobsahuje odchýlky a doplnenia k predchádzajúcim výpovediam, v zápisnici sa poznačí len dátum predchádzajúcej výpovede číslo listov spisu, v ktorom sa nachádza.“

65. § 58 sa dopĺňa odsekmi 5 a 6, ktoré znejú:
„(5) Ak sa zápisnica o hlavnom pojednávaní alebo verejnom zasadnutí vyhotovuje rýchlopisným záznamom alebo použitím iného vhodného záznamového zariadenia, súčasťou zápisnice sú aj údaje podľa odseku 1 a) až c) a obsah záznamu získaného použitím iného vhodného záznamového zariadenia tak, aby poskytol prehľad o vykonaných úkonoch a rozhodnutiach. Táto súčasť zápisnice sa vyhotovuje počas vykonávaného úkonu. Rýchlopisný záznam alebo nosič, na ktorom je zachytená kópia záznamu získaného použitím iného vhodného záznamového zariadenia, treba označiť a pripojiť k zápisnici o úkone. Ak sa nosič, na ktorom je zachytená kópia záznamu, uschováva mimo spisu, v zápisnici sa poznačí, kde je uložený. 
(6) Ak sa vyhotovuje o hlavnom pojednávaní alebo verejnom zasadnutí zápisnica rýchlopisným záznamom alebo použitím iného vhodného záznamového zariadenia, výpovede obžalovaného, svedkov, znalcov a iných osôb sa zaznamenávajú v úplnom znení. Ak to nariadi predseda senátu, rýchlopisný záznam alebo záznam získaný použitím iného vhodného záznamového zariadenia sa bez meškania prepíše do obyčajného písma a pripojí sa k súčasti zápisnice vyhotovovanej počas vykonávaného úkonu. Ak to nariadi predseda senátu alebo na žiadosť strany, vyhotoví sa ďalšia kópia záznamu. Náklady na vyhotovenie kópie záznamu hradí s výnimkou prokurátora ten, kto o kópiu požiadal. 
(7) O použití iného vhodného záznamového zariadenia môže v prípravnom konaní rozhodnúť aj policajt alebo prokurátor. V takom prípade sa primerane použijú odseky 3 a 6.“

66. V § 60 odsek 1 znie:
„(1) O oprave, doplnení a námietkach proti záznamu alebo zápisnici rozhodne orgán, o ktorého záznam alebo zápisnicu ide.“

67. V § 61 ods. 3 sa vypúšťajú slová „alebo mimoriadnom dovolaní“. 

68. V § 65 ods.1 v druhej vete sa za slovo „obvinený“ vkladá čiarka a slová „alebo poškodený“ sa nahrádzajú slovami „poškodený alebo svedok“.

69.  V § 65 sa za odsek 3 vkladá nový odsek 4, ktorý znie: 
„(4) Ak si adresát vyhradí doručovanie zásielok do poštového priečinku, pošta adresátovi oznámi príchod zásielky, možnosť prevzatia a odbernú lehotu na predpísanom tlačive, ktoré vloží do poštového priečinku. Ak si adresát na základe dohody preberá zásielky na pošte a nemá pridelený poštový priečinok, pošta tieto zásielky neoznamuje. V oboch prípadoch sa dátum príchodu považuje za dátum uloženia. Ak si adresát zásielku nevyzdvihne do troch pracovných dní od uloženia, posledný deň tejto lehoty sa považuje za deň doručenia, aj keď sa adresát o uložení nedozvedel, hoci sa v mieste doručenia zdržiava.“.

Doterajšie odseky 4 až 6 sa označujú ako odseky 5 až 7.

70. V § 66 ods.3 v prvej vete sa za slovo „zastihnutý“ vkladá čiarka a slová „na adrese, ktorú na tieto účely uviedol“ sa nahrádzajú slovami „hoci sa v mieste doručenia zdržiava, alebo sa nezdržiava za okolností nasvedčujúcich úmyslu vyhnúť sa doručeniu zásielky“.

71. V § 66 ods.4 sa na konci pripája čiarka a tieto slová: „hoci sa v mieste doručenia zdržiava, alebo sa nezdržiava za okolností nasvedčujúcich úmyslu vyhnúť sa doručeniu zásielky; toto neplatí, ak ide o doručenie trestného rozkazu.“
 
72. V § 68 odsek 2 znie: 
„(2) Ustanovenia § 65 a 66 sa pri doručovaní orgánom alebo právnickým osobám použijú primerane.

73. V § 68 sa vypúšťa odsek 3.

74. V § 69 ods. 1 v prvej vete sa za slovo „opatrovník“ vkladajú slová „prokurátor,“ a v časti vety za bodkočiarkou sa za slová „také trovy neuhrádza“ vkladá slovo „prokurátor,“.

75. V § 69 ods. 3 sa poslednej vete sa za slovo „spisov“ vkladá  slovo „prokurátorovi,“.

76. V § 69 ods.6 sa na konci pripája táto veta: „Ak sudca pre prípravné konanie v konaní o väzbe pred rozhodnutím o nej odmietne obvinenému, jeho obhajcovi alebo prokurátorovi právo nazrieť do celého spisu, zároveň s odmietnutím tohto práva označí a umožní sprístupniť na nazretie obvinenému, obhajcovi alebo prokurátorovi tie časti spisu, ktoré obsahujú skutočnosti alebo dôkazy, na ktoré sa podľa § 71 až 87 a § 339 pri rozhodovaní o väzbe prihliada.“

77. V § 70 ods.1 v prvej vete sa za slovo „výzve“ vkladajú slová „na splnenie povinnosti podľa tohto zákona“ a slová „sudca a v prípravnom konaní“ sa nahrádzajú slovami „súd a v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie,“.

78. V § 71 ods.2 písm. d) sa za slovo „slobody“ vkladajú slová „v inej veci“

79. V § 71 ods.2 písm. e) sa za slová „trestný čin“ vkladá čiarka a slová „ktorý mal byť“.

80. § 71 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: 
„(3) Po vyhlásení rozsudku, ktorým sa obvinený uznáva vinným súdom prvého stupňa a bol mu uložený nepodmienečný trest odňatia slobody, až do nadobudnutia právoplatnosti takého rozsudku možno obvineného ponechať vo väzbe alebo vziať do väzby len z tohto dôvodu. Ak odvolací súd zruší taký rozsudok, obvineného možno vziať do väzby len z dôvodov uvedených v odseku 1 alebo 2.“ 

81.  § 72 znie:
„§ 72
Konanie a rozhodovanie o väzbe

(1) Konaním a rozhodovaním o väzbe sa rozumie konanie a rozhodovanie o 
a) vzatí obvineného do väzby, 
b) žiadosti o prepustenie obvineného z väzby, 
c) ďalšom trvaní väzby obvineného, 
d) zmene dôvodov väzby obvineného, 
e) návrhu na predĺženie lehoty väzby obvineného, 
f) nahradení väzby obvineného,   
g) ďalšom výkone väzby dodaného obvineného,
h) väzbe zatknutého obvineného, a
i) sťažnosti proti rozhodnutiu o väzbe podľa písmena a) až h) (ďalej len „rozhodnutie o väzbe“).“
 (2) Konať a rozhodovať možno len o väzbe osoby, proti ktorej bolo vznesené obvinenie podľa § 206. Odôvodnenie rozhodnutia o väzbe  a rozhodnutia o sťažnosti proti rozhodnutiu o väzbe obsahuje aj uvedenie skutkových okolností, o ktoré sa výrok rozhodnutia o väzbe opiera. O väzbe koná a rozhoduje súd a v prípravnom konaní na návrh prokurátora sudca pre prípravné konanie; o väzbe v konaní o sťažnosti proti rozhodnutiu o väzbe koná a rozhoduje nadriadený súd. O väzbe sa koná a rozhoduje na neverejnom zasadnutí za prítomnosti prokurátora a obvineného, okrem rozhodnutia o väzbe podľa odseku 1 písmena c). 
(3) Obvinený má právo 
a) byť vyslúchaný súdom alebo prípravnom konaní sudcom pre prípravné konanie, 
b) vyjadrovať sa ku všetkým skutočnostiam a dôkazom, ktoré uvádza prokurátor na odôvodnenie väzby,
c) na upovedomenie obhajcu vhodným spôsobom o čase a mieste neverejného zasadnutia, ak o účasť obhajcu požiadal a  obhajca je dosiahnuteľný, a 
d) na prítomnosť zvoleného alebo ustanoveného obhajcu na neverejnom zasadnutí. 
(4) V neprítomnosti obvineného možno konať a rozhodovať o väzbe len vtedy, ak tento zákon výslovne neustanovuje inak, obvinený ako aj obhajca, ak obvinený včas požiada o jeho účasť, boli včas a vhodným spôsobom upovedomení o čase a mieste neverejného zasadnutia a obvinený sa odmietol zúčastniť neverejného zasadnutia alebo výslovne požiadal, aby sa konalo v jeho neprítomnosti. 
(5) Prokurátor a obhajca môžu obvinenému klásť otázky, ale až vtedy, ak im sud alebo v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie udelí na to slovo.“ 
(6) Ak v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie nevyhovie návrhu prokurátora vziať obvineného do väzby, rozhodne o tom uznesením, ktoré v plnom znení s odôvodnením a poučením uvedie v zápisnici o úkone.
(7) K návrhu alebo žiadosti, ktorými sa začína konanie o väzbe, pripojí prokurátor vždy originál alebo orgánom činným v trestnom konaní overený rovnopis celého doposiaľ získaného spisového materiálu s očíslovanými listami a s prehľadom obsahu spisu. Predloženie spisu príslušnému orgánu nesmie byť prekážkou pre plynulé vybavovanie veci.
(8) Predseda senátu súdu, ktorý o návrhu alebo sťažnosti koná, môže v prípadoch zvlášť rozsiahleho spisového materiálu súhlasiť s predložením len príslušnej časti spisu.
(9) Obvineného, ktorý bol vzatý do väzby, alebo u ktorého bolo rozhodnuté o ďalšom výkone väzby, dodajú do miesta výkonu väzby príslušníci Policajného zboru, Vojenskej polície, Zboru väzenskej a justičnej stráže alebo colnej správy.“

82. V § 73 ods.1 sa na konci pripája táto veta: „Ak je daný dôvod väzby podľa § 71 ods.3, predseda senátu môže vydať príkaz na zatknutie aj z dôvodu, že z konkrétnych skutočností a konania obvineného vyplýva dôvodná obava, že obvinený sa bude vyhýbať výkonu uloženého nepodmienečného trestu odňatia slobody prevyšujúceho 3 roky.“

83. V § 73 odsek 5 znie: 
„(5) Predseda senátu alebo v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie, ktorý prevzal zatknutého obvineného, musí obvineného do 48 hodín a pri obzvlášť závažných zločinoch do 72 hodín od jeho prevzatia bez meškania vypočuť a rozhodnúť o jeho vzatí do väzby alebo ho prepustiť na slobodu.“ 

84. V § 73 ods.6 sa slovo „súd“ nahrádza slovami „predseda senátu“.

85. V § 73 odsek 7 znie:
„(7) Predseda senátu alebo sudca v prípravnom konaní rozhodne o prepustení zatknutého obvineného na slobodu z dôvodu uplynutia lehôt podľa odseku 5 príkazom, ktorý musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený; o prepustení zatknutého obvineného na slobodu z iných dôvodov rozhodne uznesením, ktoré v plnom znení s odôvodnením a poučením uvedie v zápisnici o úkone.“ 

86. V § 73 sa vypúšťa odsek 8.

87. V § 75 ods. 1 písm. i) sa za slová „podaní obžaloby,“ vkladajú slová „podaní návrhu na schválenie dohody o vine a treste,“.

88. V § 76 ods.1 sa za slová „v konaní pred súdom“ vkladajú slová „konajúcim ako súd prvého stupňa až do vyhlásenia rozsudku“, slová „nevyhnutný čas“ sa nahrádzajú slovami „nevyhnutnú dobu“ a na konci sa pripájajú tieto vety: „Od vyhlásenia rozsudku, ktorým sa obvinený uznáva vinným súdom prvého stupňa a bol mu uložený nepodmienečný trest odňatia slobody, môže väzba trvať len do nadobudnutia právoplatnosti takého rozsudku, najviac však tri roky od vyhlásenia takého rozsudku. Ak však odvolací súd zruší taký rozsudok a vráti vec súdu konajúcemu ako súd prvého stupňa na nové prejednanie alebo rozhodnutie alebo prokurátorovi do prípravného konania, použije sa prvá veta tohto odseku.“

89. V § 76 ods.3 sa za prvú vetu vkladá nová druhá veta, ktorá znie „Ak sudca pre prípravné konanie alebo nadriadený súd nerozhodne do uplynutia lehoty väzby, prepustí obvineného z väzby príkazom, ktorý musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený“.

90. V § 76 ods. 4 sa na konci pripája čiarka a tieto slová: „ak by predĺžená lehota väzby presiahla lehotu uvedenú v odseku 2.“.

91. V § 76 ods.5 sa za slovo „Súdu“ vkladajú slová „konajúcemu ako súd prvého stupňa“ a na konci sa pripájajú slová „do vyhlásenia rozsudku, ktorým sa obvinený uznáva vinným.“

92. V § 76 ods.6 sa za  slová „v konaní pred súdom“ vkladajú slová „konajúcim ako súd prvého stupňa do vyhlásenia rozsudku, ktorým sa obvinený uznáva za vinného“

93. V § 76 odsek 7 znie:
„(7) Z lehoty uvedenej v odseku 6 pripadá najviac jedna polovica na prípravné konanie. Ustanovenie § 78 ods. 2 tým nie je dotknuté.“.

94. V § 76 odsek 10 znie 
„(10) Lehoty uvedené v odseku 6 a 7 začínajú plynúť od okamihu, keď bol obvinený zatknutý alebo zadržaný; ak nepredchádzalo zatknutie alebo zadržanie obvineného, od okamihu, keď bola na základe rozhodnutia o väzbe obmedzená osobná sloboda obvineného. Pri odmietnutí obžaloby  a vrátení veci prokurátorovi, vrátení veci prokurátorovi na konanie o dohode o vine a treste, vrátení veci prokurátorovi do prípravného konania podľa § 334 ods. 3, odmietnutí návrhu dohody o vine a treste podľa § 331 ods. 1 písm. b) alebo pri vrátení veci prokurátorovi do prípravného konania, ak odvolací súd zrušil rozsudok, ktorým sa obvinený uznáva vinným súdom prvého stupňa, alebo ak prokurátor vzal obžalobu späť, plynie nová šesťmesačná lehota väzby v rámci lehoty uvedenej v odseku 7 odo dňa, keď bol spis doručený prokurátorovi. Ak odvolací súd zruší rozsudok, ktorým sa obvinený uznáva vinným súdom prvého stupňa, a vráti vec súdu prvého stupňa na nové prejednanie alebo rozhodnutie alebo postúpi vec príslušnému súdu, alebo vráti vec prokurátorovi do prípravného konania, odvolaciemu súdu a po doručení spisu súdu prvého stupňa alebo príslušnému súdu, alebo prokurátorovi plynie spolu s už vykonanou väzbou z dôvodov podľa § 71 ods.1 a 2 lehota väzby v rámci celkovej doby trvania väzby, ktorá nesmie presiahnuť lehoty uvedené v odseku 6, a pri vrátení veci prokurátorovi do prípravného konania aj lehotu uvedenú v odseku 7, ak ide o väzbu z dôvodov podľa § 71 ods.1, odo dňa, keď odvolací súd zrušil taký rozsudok.“

95. V § 77 ods.3 sa slovo „dĺžky“ nahrádza slovom „doby“.

96. V § 78 ods. 2 v prvej vete sa za slová „vykonaná väzba“ vkladajú slová „z dôvodov podľa § 71 ods.1“ a v druhej vete sa za slovo „však“ vkladajú slová „v prípravnom konaní a v konaní pre súdom“.

97. V § 78 ods. 3 sa vypúšťa druhá veta.

98. V § 79 ods.1 sa na na konci pripájajú slová „príkazom, ktorý musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený.“.

99. V § 79 ods.2 sa na konci pripája táto veta: „Ak súd vyhlásil oslobodzujúci rozsudok alebo rozsudok, ktorým uznal obžalovaného za vinného, avšak neuložil nepodmienečný trest odňatia slobody, ihneď vydá príkaz na prepustenie obvineného z väzby, ktorý uvedie v zápisnici o hlavnom pojednávaní alebo verejnom zasadnutí.“
 
100. V § 79 ods.4 sa na konci pripájajú slová „príkazom, ktorý musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený.“

101. V § 80 ods. 1 sa vypúšťajú slová „písm. a) alebo c)“. 

102. V § 80 ods. 2 v tretej vete sa slová „obvinený stíhaný pre obzvlášť závažný zločin“ nahrádzajú slovami ,,daný dôvod väzby v § 71 ods. 2“.

103. V § 80 ods.3 sa slová „ďalší výkon väzby“ nahrádzajú slovami „konanie a rozhodovanie o ďalšom výkone väzby primerane podľa § 73“ a na konci sa pripája čiarka a tieto slová „a to príkazom, ktorý musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený.“

104. § 80 sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie:
„(4) Ak obvinený bol počas výkonu dohľadu probačného a mediačného úradníka vzatý do väzby v inej veci, výkon dohľadu sa prerušuje. To sa netýka postupu súdu alebo na návrh prokurátora sudcu pre prípravné konanie podľa odseku 3.“

105. V § 81 ods. 1 v prvej vete sa vypúšťajú slová „písm. a) alebo c)“ a v druhej vete sa slová ,,obvinený stíhaný pre obzvlášť závažný zločin“ nahrádzajú slovami „daný dôvod väzby v § 71 ods. 2“. 

106. V § 81 ods.4 v druhej vete sa slová „ďalší výkon väzby“ nahrádzajú slovami „konanie a rozhodovanie o ďalšom výkone väzby primerane podľa § 73“ a na konci sa pripájajú tieto slová „príkazom, ktorý musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený.“ 

107. V § 83 ods.2 sa slová „uzneseniu o nevzatí do väzby“ nahrádzajú slovami „rozhodnutiu o väzbe podľa § 72 ods.3 alebo § 73 ods. 7“.

108. V § 83 ods.3 sa na konci prvej vety pripája čiarka a tieto slová: „iba vtedy, ak bola podaná ihneď po vyhlásení rozhodnutia.“ Druhá veta sa vypúšťa.

109. V § 85 ods. 1 sa za slová ,,podľa § 71 ods. 1“ vkladajú slová ,,alebo niektorý z dôvodov zadržania podľa § 204 ods.1“.
	
110. V § 85 ods. 2 sa za slová „útvaru Policajného zboru“ vkladajú slová „útvaru Železničnej polície, útvaru Vojenskej polície alebo Colnej správy“.

111. V § 85 ods.4 v prvej vete sa za slová „takú osobu“ vkladajú slová „(ďalej len „zadržaná osoba“)“ a v časti vety za bodkočiarkou za slová „dôvody zadržania“ sa vkladajú slová „ podľa odseku 1 alebo obmedzenia osobnej slobody podľa odseku 2“. Tretia veta znie: „Po jej výsluchu, ak je daný niektorý z dôvodov zadržania podľa § 204 ods.1, odovzdá zadržanú osobu prokurátorovi spolu s návrhom na podanie obžaloby; ustanovenie § 208 sa použije primerane.“ Za tretiu vetu sa vkladá nová štvrtá veta, ktorá znie: „Ak bola osoba zadržaná z dôvodu, že je daný niektorý z dôvodov väzby podľa § 71 ods.1, po jej výsluchu policajt odovzdá spis prokurátorovi, aby ten mohol podať návrh na vzatie do väzby.“ V piatej vete sa slová „bolo možné odovzdať súdu“ nahrádzajú slovami „ihneď po vykonaní nevyhnutných úkonov prokurátor odovzdal súdu alebo ju prepustili na slobodu,“.

112. V § 85 ods.5 sa slová „Na ustanovenia“ nahrádzajú slovami „Ustanovenia“ a  slová „treba primerane dbať“ sa nahrádzajú slovami „sa primerane použijú“.

113. V § 87 ods. 1  v prvej vete sa za slová „zadržanej osoby“ vkladajú slová „vrátane zadržaného obvineného podľa § 86“, slová „ods.4 sudcovi pre prípravné konanie“ sa nahrádzajú slovami „ods.2 sudcovi pre prípravné konanie spolu s obžalobou a spisom, ak je daný niektorý z dôvodov zadržania podľa § 204 ods.1, a prípadne s návrhom na jej vzatie do väzby, ak je daný niektorý z dôvodov väzby podľa § 71 ods.1, alebo len“ a na konci sa prvej vety sa pripája čiarka a slová „ak je daný len niektorý z dôvodov väzby podľa § 71 ods.1.“.

114. V § 87 odsek 2 znie: „Sudca pre prípravné konanie je povinný do 48 hodín a pri obzvlášť závažných zločinoch do 72 hodín od prevzatia zadržanej osoby podľa odseku 1 a doručenia návrhu prokurátora na vzatie do väzby ju vyslúchnuť a rozhodnúť o jej vzatí do väzby alebo ju prepustiť na slobodu, ak rozhodne uznesením podľa § 72 ods.3, inak ju príkazom, ktorú musí byť písomný a odôvodnený, prepustí na slobodu. Ak bola sudcovi pre prípravné konanie doručená obžaloba na základe dôvodu podľa § 204 ods.1 a prevzal obvineného, sudca pre prípravné konanie po prednostnom a urýchlenom vykonaní úkonov podľa § 348 ods.1 od prevzatia obvineného a doručenia obžaloby ihneď prepustí zadržanú osobu na slobodu, ak v lehote 48 hodín nerozhodne o jej vzatí do väzby.“ 

115. V § 88 odsek 1 znie: 
„(1) Ak svedka nemožno predvolať alebo predviesť a zabezpečiť jeho prítomnosť na výsluchu na hlavnom pojednávaní alebo verejnom zasadnutí konanom o odvolaní, môže vydať predseda senátu na návrh strany alebo aj bez takého návrhu príkaz, ktorý musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený, aby bola svedkovi obmedzená osobná sloboda a bola zabezpečená jeho prítomnosť na výsluchu svedka. Zabezpečenie prítomnosti svedka vykonávajú na podklade príkazu príslušníci Policajného zboru alebo Vojenskej polície. Svedkovi sa doručí príkaz pri obmedzení osobnej slobody.“   

116. V § 88 ods.3 druhá veta znie: „O čase a mieste výsluchu predseda senátu vhodným spôsobom včas upovedomí prokurátora a obvineného, a ak má obvinený obhajcu, jeho obhajcu ako aj zúčastnenú osobu.“ Na konci sa pripájajú tieto vety: „O výsluchu svedka sa koná verejné zasadnutie za prítomnosti prokurátora. Obvinený a obhajca majú právo sa zúčastniť výsluchu svedka. Na vykonávanie výsluchu sa primerane použijú ustanovenia § 261 až 267. Po vykonaní výsluchu predseda senátu ihneď prepustí svedka príkazom na slobodu.“.

117.  V § 88 ods.4 v druhej vete sa slová „odsekov 1 a 2 aj bez“ nahrádzajú slovami „odsekov 1 až 3 aj bez splnenia“ a v časti vety za bodkočiarkou sa slová „iba ak by upovedomenie nebolo možné zabezpečiť“ nahrádzajú slovami „ibaže bol obvinený alebo obhajca nedosiahnuteľný.“

118. V  § 88 sa vypúšťa odsek 6.

119.  § 89 sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie: 
„(4) Právo odoprieť vydanie veci dôležitej pre trestné konanie má obvinený a ten, kto by vydaním veci dôležitej pre trestné konanie sebe spôsobil nebezpečenstvo trestného stíhania.

120. V § 94 sa vypúšťa druhá veta.

121. V § 95 odsek 4 znie : 
„(4) Zaistenie sa nemôže vzťahovať na peňažné prostriedky, ktoré sú nevyhnutne potrebné na uspokojovanie životných potrieb obvineného alebo osoby, ktorej boli zaistené, na uspokojovanie životných potrieb osoby, o ktorej výchovu alebo výživu je obvinený alebo osoba, ktorej boli peňažné prostriedky zaistené, povinná sa podľa zákona starať.“

122. V § 95 ods.6 sa vypúšťa druhá veta.

123. V § 95 sa za odsek 6 vkladajú nové odseky 7 a 8, ktorý znejú:
„(7) Práva tretích osôb k zaisteným peňažným prostriedkom možno uplatniť podľa osobitného predpisu o občianskom súdnom konaní, ak tretie osoby nevedeli, že peňažné prostriedky slúžili na účel podľa odseku 1. So zaistenými peňažnými prostriedkami možno v rámci exekúcie podľa Exekučného poriadku nakladať len po predchádzajúcom súhlase predsedu senátu a v prípravnom konaní prokurátora; to neplatí, ak ide o exekúciu uskutočňovanú za účelom uspokojenia pohľadávky štátu. Pokiaľ trvá zaistenie, sú neúčinné všetky právne úkony a uplatnenia nárokov voči zaisteným peňažným prostriedkom, ktoré sa uskutočňujú s cieľom dosiahnuť neúčinnosť zaistenia peňažných prostriedkov. 
(8) Majiteľ peňažných prostriedkov, ktoré boli zaistené, má právo kedykoľvek žiadať o zrušenie alebo obmedzenie zaistenia. O takej žiadosti musí  predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor bez meškania rozhodnúť. Ak sa žiadosť zamietla, majiteľ peňažných prostriedkov ju môže, ak v nej neuvedie iné dôvody, opakovať až po uplynutí štrnástich dní odo dňa, keď rozhodnutie o jeho predchádzajúcej žiadosti nadobudlo právoplatnosť. Proti tomuto rozhodnutí je prípustná sťažnosť.“

Doterajší odsek 7 sa označuje ako odsek 9.

124.  V § 96 ods.3 sa vypúšťa druhá veta.

125. V § 96 sa za odsek 5 vkladajú nové odseky 6 a 7, ktoré znejú:
„(7) Práva tretích osôb k zaisteným zaknihovaným cenným papierom možno uplatniť podľa osobitného predpisu o občianskom súdnom konaní, ak tretie osoby nevedeli, že zaknihované cenné papiere slúžili na účel podľa odseku 1. So zaistenými zaknihovanými cennými papiermi možno v rámci exekúcie podľa Exekučného poriadku nakladať len po predchádzajúcom súhlase predsedu senátu a v prípravnom konaní prokurátora; to neplatí, ak ide o exekúciu uskutočňovanú za účelom uspokojenia pohľadávky štátu. Pokiaľ trvá zaistenie, sú neúčinné všetky právne úkony a uplatnenia nárokov voči zaisteným zaknihovaným cenným papierom, ktoré sa uskutočňujú s cieľom dosiahnuť neúčinnosť zaistenia zaknihovaných cenných papierov.“
(8) Majiteľ zaknihovaného cenného papiera, ktorý bol zaistený, má právo kedykoľvek žiadať o zrušenie alebo obmedzenie zaistenia. O takej žiadosti musí  predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor bez meškania rozhodnúť. Ak sa žiadosť zamietla, majiteľ peňažných prostriedkov ju môže, ak v nej neuvedie iné dôvody, opakovať až po uplynutí štrnástich dní odo dňa, keď rozhodnutie o jeho predchádzajúcej žiadosti nadobudlo právoplatnosť. Proti tomuto rozhodnutí je prípustná sťažnosť.“

Doterajší odsek 6 sa označuje ako odsek 8.

126. Za § 96 sa vkladajú § 96a, 96b a 96c, ktoré znejú:

„§ 96a
Zaistenie nehnuteľnosti

(1) Ak zistené skutočnosti nasvedčujú tomu, že nehnuteľnosť je určená na spáchanie trestného činu alebo na jeho spáchanie bola použitá, alebo je výnosom z trestnej činnosti, môže predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor vydať príkaz na zaistenie takej nehnuteľnosti.
(2) Ak vec neznesie odklad, môže vydať príkaz podľa odseku 1 prokurátor aj pred začatím trestného stíhania. Taký príkaz musí najneskôr do 48 hodín potvrdiť sudca pre prípravné konanie, inak stráca platnosť. 
(3) V príkaze na zaistenie nehnuteľnosti, ktorý musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený, sa zakáže vlastníkovi nehnuteľnosti, aby nakladal s nehnuteľnosťou uvedenou v uznesení; najmä sa mu zakáže, aby po doručení príkazu nehnuteľnosť previedol na inú osobu alebo ju zaťažil a uloží sa mu, aby súdu a v prípravnom konaní prokurátorovi do 15 dní od doručenia príkazu oznámil, či a kto má k nehnuteľnosti predkupné nebo iné právo, s poučením, že inak vlastník nehnuteľnosti zodpovedá za škodu spôsobenú neoznámením požadovaných skutočností. Príkaz na zaistenie nehnuteľnosti zašle predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor  vlastníkovi nehnuteľnosti a príslušnému orgánu štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností, a ak to nie je zrejmé z príkazu, oznámi mu meno, priezvisko, dátum narodenia a trvalý nebo iný pobyt vlastníka nehnuteľnosti, a ak zaistenie nepostihne celý majetok vlastníka nehnuteľnosti, označí nehnuteľnosť, ktorej sa zaistenie týka. Predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor doručí vlastníkovi nehnuteľnosti a príslušnému orgánu štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností príkaz na zrušenie zaistenia nehnuteľnosti.
 (4) Predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor alebo s jeho súhlasom policajt vykoná v prípade potreby obhliadku nehnuteľnosti a jej príslušenstva; o čase a mieste obhliadky upovedomí vlastníka nehnuteľnosti alebo osobu, ktorá s ním žije v spoločnej domácnosti, ako aj osobu, o ktorej je známe, že má k nehnuteľnosti práva. Vlastník nehnuteľnosti alebo osoba s ním žijúca v spoločnej domácnosti, ako aj osoba, o ktorej je známe, že má k nehnuteľnosti práva, sú povinní obhliadku nehnuteľnosti a jej príslušenstva umožniť.
(5) Príkaz na zaistenie nehnuteľnosti doručí predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor alebo policajt osobám, o ktorých je mu známe, že majú k nehnuteľnosti predkupné, nájomné alebo iné právo; ďalej ho doručí príslušnému daňovému úradu a orgánu samosprávy obce, v ktorých obvode sa nehnuteľnosť nachádza a v ktorých obvode má vlastník nehnuteľnosti trvalý alebo iný pobyt. Ak príkaz na zaistenie nehnuteľnosti vydal predseda senátu, vyvesí sa na úradnej tabuli súdu, v prípravnom konaní sa vhodným spôsobom zverejní na príslušnej prokuratúre. 
(6) Vklad vlastníckeho alebo iného práva k zaistenej nehnuteľnosti podľa predpisu upravujúceho zápis práv k nehnuteľnostiam možno vykonať po predchádzajúcom vyrozumení príslušného orgánu štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností len s predchádzajúcim súhlasom predsedu senátu a v prípravnom konaní prokurátora. Právne účinky návrhu na vklad práva týkajúceho sa zaistenej nehnuteľnosti podaného podľa predpisu upravujúceho zápis práv k nehnuteľnostiam zanikajú dňom vydania príkazu na zaistenie nehnuteľnosti. Pokiaľ trvá zaistenie, sú neúčinné všetky právne úkony a uplatnenia nárokov voči zaistenej nehnuteľnosti, ktorých cieľom je dosiahnuť neúčinnosť zaistenia nehnuteľnosti. 
(7) Práva tretích osôb k zaistenej nehnuteľnosti možno uplatniť podľa osobitného predpisu, ak tretie osoby nevedeli, že iná majetková hodnota alebo vec slúžila na účel podľa odseku 1. So zaistenou nehnuteľnosťou možno v rámci exekúcie podľa Exekučného poriadku nakladať len po predchádzajúcom súhlase predsedu senátu a v prípravnom konaní prokurátora; to neplatí, ak ide o exekúciu uskutočňovanú za účelom uspokojenia pohľadávky štátu.
 (8) Ak zaistenie nehnuteľnosti pre účely trestného konania už nie je potrebné, alebo zaistenie nehnuteľnosti nie je potrebné v rozsahu uvedenom v príkaze, predseda senátu alebo prokurátor v prípravnom konaní zaistenie zruší nebo ho obmedzí. O zrušení alebo obmedzení zaistenia nehnuteľnosti sa rozhodne príkazom.
(9) Vlastník nehnuteľnosti, ktorá bola zaistená, má právo kedykoľvek žiadať o zrušenie alebo obmedzenie zaistenia. O takej žiadosti musí  predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor bez meškania rozhodnúť. Ak sa žiadosť zamietla, vlastník nehnuteľnosti ju môže, ak v nej neuvedie iné dôvody, opakovať až po uplynutí štrnástich dní odo dňa, keď rozhodnutie o jeho predchádzajúcej žiadosti nadobudlo právoplatnosť. Proti tomuto rozhodnutí je prípustná sťažnosť.
 (10) Ak je v trestnom konaní potrebné zaistiť nehnuteľnosť na zabezpečenie poškodeného na náhradu škody, postupuje sa primerane podľa odsekov 1 až 9.
(11) Postup pri správe zaistenej nehnuteľnosti ustanoví osobitný predpis o správe majetku štátu.

§ 96b
Zaistenie inej majetkovej hodnoty alebo veci

(1) Ak zistené skutočnosti nasvedčujú tomu, že iná majetková hodnota alebo vec ako je uvedená  v § 95, 96 alebo 96a, je určená na spáchanie trestného činu alebo na jeho spáchanie bola použitá, alebo je výnosom z trestnej činnosti, predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor môže vydať príkaz na zaistenie takej majetkovej hodnoty alebo veci. 
(2) Ak vec neznesie odklad, môže vydať príkaz podľa odseku 1 prokurátor aj pred začatím trestného stíhania. Taký príkaz musí najneskôr do 48 hodín potvrdiť sudca pre prípravné konanie, inak stráca platnosť. 
(3) V príkaze na zaistenie inej majetkovej hodnoty alebo veci, ktorý musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený, sa zakáže jej majiteľovi, aby nakladal s majetkovou hodnotou alebo vecou uvedenou v príkaze a aby po doručení príkazu previedol inú majetkovú hodnotu alebo vec na niekoho iného nebo ju zaťažil. V príkaze na zaistenie inej majetkovej hodnoty možno obmedziť aj výkon ďalších práv súvisiacich so zaistenou majetkovou hodnotou alebo vecou, ak je to potrebné pre účely zaistenia. Majiteľovi inej majetkovej hodnoty alebo veci sa uloží, aby predsedovi senátu a v prípravnom konaní prokurátorovi do 15 dní od doručenia príkazu oznámil, či a kto má k inej majetkovej hodnote alebo k veci predkupné alebo iné právo, s poučením, že inak majiteľ inej majetkovej hodnoty  alebo veci zodpovedá za škodu tým spôsobenú. V príkaze na zaistenie inej majetkovej hodnoty alebo veci sa jej majiteľ vyzve na vydanie všetkých listín, ktorých predloženie je potrebné na uplatnenie určitého práva k zaistenej inej majetkovej hodnote alebo veci, s upozornením na následky nevyhovenia takej výzve v stanovenej lehote. Tieto listiny sa spíšu a uložia sa do úschovy orgánu, ktorý vydal príkaz na zaistenie inej majetkovej hodnoty alebo veci.
 (4) Príkaz na zaistenie inej majetkovej hodnoty alebo veci doručí predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor majiteľovi inej majetkovej hodnoty alebo veci ako aj jeho dlžníkovi, ktorému uloží, aby namiesto plnenia majiteľovi inej majetkovej hodnoty alebo veci zložil predmet plnenia do úschovy súdu alebo v prípravnom konaní na miesto určené orgánom činným v trestnom konaní. Zložením predmetu plnenia do úschovy súdu a v prípravnom konaní na určené miesto dlžník splní svoj záväzok v rozsahu poskytnutého plnení. Príkaz na zaistenie inej majetkovej hodnoty alebo veci sa dlžníkovi oznámi skôr ako jej majiteľovi.
 (5) Predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor alebo policajt, doručí príkaz na zaistenie inej majetkovej hodnoty alebo veci bez meškania orgánu, ktorý podľa osobitného predpisu vedie evidenciu vlastníkov alebo držiteľov inej majetkovej hodnoty alebo veci, ktorá bola zaistená. Predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor alebo s jeho súhlasom policajt zároveň tento orgán vyzve, aby mu, pokiaľ zistí, že sa so zaistenou inou majetkovou hodnotou alebo vecou nakladá tak, že hrozí zmarenie nebo sťaženie účelu jej zaistenia, túto skutočnosť bez meškania oznámil.  
(6) Ak je potrebný na prevod alebo na zriadenie práva k zaistenej inej majetkovej hodnote alebo veci zápis do evidencie vedenej podľa osobitného predpisu, možno po doručení príkazu na zaistenie inej majetkovej hodnoty alebo veci podľa odseku 4 taký zápis vykonať len s predchádzajúcim súhlasom predsedu senátu a v prípravnom konaní prokurátora. So zaistenou inou majetkovou hodnotou alebo vecou možno v rámci exekúcie podľa Exekučného poriadku nakladať len po predchádzajúcim súhlasom predsedu senátu a v prípravnom konaní prokurátora; to neplatí, ak ide o exekúciu vykonanú za účelom uspokojenia pohľadávky štátu. Pokiaľ trvá zaistenie, sú neúčinné všetky právne úkony a uplatnenia nárokov voči zaistenej inej majetkovej hodnote alebo veci, ktorých cieľom je dosiahnuť neúčinnosť zaistenia inej majetkovej hodnoty alebo veci. 
(7) Práva tretích osôb k zaistenej inej majetkovej hodnote alebo veci možno uplatniť podľa osobitného predpisu o občianskom súdnom konaní, ak tretie osoby nevedeli, že iná majetková hodnota alebo vec slúžila na účel podľa odseku 1. 
(8) Ak zaistenie inej majetkovej hodnoty alebo veci pre účely trestného konania už nie je potrebné, alebo zaistenie inej majetkovej hodnoty alebo veci nie je potrebné v rozsahu uvedenom v príkaze, predseda senátu alebo prokurátor v prípravnom konaní zaistenie zruší nebo ho obmedzí. O zrušení alebo obmedzení zaistenia nehnuteľnosti sa rozhodne príkazom.
 (9) Majiteľ inej majetkovej hodnoty alebo veci, ktorá bola zaistená, má právo kedykoľvek žiadať o zrušenie alebo obmedzenie zaistenia. O takej žiadosti musí  predseda senátu a v prípravnom konaní prokurátor bez meškania rozhodnúť. Ak sa žiadosť zamietla, Majiteľ inej majetkovej hodnoty alebo veci ju môže, ak v nej neuvedie iné dôvody, opakovať až po uplynutí štrnástich dní odo dňa, keď rozhodnutie o jeho predchádzajúcej žiadosti nadobudlo právoplatnosť. Proti tomuto rozhodnutí je prípustná sťažnosť.
(10) Ak je v trestnom konaní potrebné zaistiť inú majetkovú hodnotu alebo vec na zabezpečenie poškodeného na náhradu škody, postupuje sa primerane podľa odsekov 1 až 9.
(11) Postup pri správe zaistenej inej majetkovej hodnoty alebo veci ustanoví osobitný predpis o správe majetku štátu.

§ 96c
Zaistenie náhradnej hodnoty

	Ak nemožno zaistiť peňažné prostriedky podľa § 95, zaknihované cenné papiere podľa § 96, nehnuteľnosť podľa § 96a alebo inú majetkovú hodnotu alebo vec podľa § 96b, ktoré sú určené na spáchanie trestného činu alebo na jeho spáchanie boli použité, alebo sú výnosom z trestnej činnosti, môže byť namiesto nich zaistená náhradná hodnota, ktorá zodpovedá, čo aj sčasti, ich hodnote; pri zaistení náhradnej hodnoty sa postupuje obdobne podľa príslušných ustanovení tohto zákona upravujúcich ich vydanie, odňatie alebo zaistenie.

127. V § 97 ods. 1 prvá veta znie:
„Ak vec, ktorá bola zaistená podľa § 89 alebo § 91 alebo podľa § 92 prevzatá, na ďalšie konanie nie je potrebná a ak neprichádza do úvahy jej prepadnutie alebo zhabanie, vec sa bez meškania vráti tomu kto ju vydal, komu bola odňatá alebo u koho bola zaistená podľa tohto zákona alebo osobitného zákona.“.

128. V § 97 ods.1 v tretej vete sa za slovom „podľa § 94“ vypúšťa čiarka a slová „evidenčne sa však preberie do súdnej úschovy“.

129. V § 97 ods.1 v šiestej vete sa slová „osobitné predpisy o súdnom predaji vecí v rámci výkonu rozhodnutia v občianskom súdnom konaní“ nahrádzajú slovami „ustanovenia Exekučného poriadku o exekúcii predajom nehnuteľnosti“.

130.  V § 97 ods.3 v druhej vete sa slová „osobitné predpisy o súdnom predaji hnuteľných vecí“ nahrádzajú slovami „ustanovenia Exekučného poriadku o exekúcii predajom nehnuteľnosti“.

131. V § 100 odsek 2 znie:
„(2) Domovú prehliadku vykoná bez meškania policajt na príkaz orgánu, ktorý ju nariadil.“.

132. V § 104 ods. 2 sa na konci pripája bodkočiarka a tieto slová: „ o tom sa urobí záznam do zápisnice.“.

133. V  § 108 ods. 1 sa vypúšťajú slová „pred začatím trestného stíhania alebo“. 

134.  V § 108 ods. 2 sa slová „korupcii, trestnom čine zneužívania právomoci verejného činiteľa a trestnom čine legalizácie príjmu z trestnej činnosti“ nahrádzajú slovami „korupcii a trestnom čine zneužívania právomoci verejného činiteľa“.

135. V § 109 ods. 2 v druhej vete sa vypúšťa slovo „nie“. 

136. V § 110 ods. 1 sa slovo „nariadiť“ nahrádza slovami „vydať príkaz, ktorý musí byť písomný a musí byť odôvodnený“.

137. V § 113 ods. 4 v prvej vete v časti vety za bodkočiarkou sa slová ,,a prostriedok technického sledovania“ nahrádzajú slovami „alebo druh informačno-technického prostriedku“. 

138. V § 113 ods. 5, § 114 ods. 3 a § 115 ods. 3 sa slová „šesť mesiacov” vo všetkých tvaroch nahrádzajú slovami „tri mesiace”. 

139. V § 113 ods. 5 v štvrtej vete sa za slovo „môže“ vkladajú slová „za rovnakých podmienok ako pri jeho vydaní“ a slovo “ďalších” nahrádza slovom „ďalšie”. 

140. V § 113 ods. 7 v tretej vete sa za slovo „vydaný“ vkladajú slová „a doručený policajtovi alebo príslušnému útvaru Policajného zboru“.

141. V § 113 ods. 9 sa za slovo „záznam“ vkladajú slová „alebo skutočnosti zistené pri sledovaní“.

142. V § 114 ods. 2 v tretej vete sa za slová „potvrdiť sudca pre prípravné konanie“ vkladajú slová „a doručiť prokurátorovi“.

143. V § 114 ods. 2 v štvrtej vete sa za slovami „verejného činiteľa“ vypúšťa čiarka a slová „trestnom čine legalizácie príjmu z trestnej činnosti“.

144. V § 114 ods.3 v druhej vete sa slovo „môže“ vkladajú slová „za rovnakých podmienok ako pri jeho vydaní“.

145. V § 114 ods.7 sa za slovo „záznam“ vkladajú slová „alebo skutočnosti zistené pri vyhotovovaní obrazových, zvukových alebo obrazovo-zvukových záznamoch“ a za slovom „korupciu“ sa vypúšťa čiarka a slová „trestný čin zneužívania právomoci verejného činiteľa, trestný čin legalizácie príjmu z trestnej činnosti“.

146. V § 115 ods.1 sa za slovami „verejného činiteľa“ vypúšťa čiarka a slová „trestnom čine legalizácie príjmu z trestnej činnosti“.

147. V § 115 ods. 2 v druhej vete sa za slová „potvrdiť sudca pre prípravné konanie“ vkladajú slová „a doručiť prokurátorovi“.

148. V § 115 ods.3 v štvrtej vete sa slová „v prípravnom konaní na návrh prokurátora sudca pre prípravné konanie“ nahrádzajú slovami „ten, kto vydal príkaz na odpočúvanie a záznam telekomunikačnej prevádzky za rovnakých podmienok ako pri jeho vydaní“ 

149. V § 115 ods.7 sa za slovo „záznam“ vkladajú slová „alebo skutočnosti zistené pri odpočúvaní a zázname telekomunikačnej prevádzky“. 

150. Za § 116 sa vkladá § 116a, ktorý znie:

„§ 116a
Lokalizácia telekomunikačnej prevádzky

(1) V trestnom konaní o zločine, korupcii, trestnom čine zneužívania právomoci verejného činiteľa alebo pre iný úmyselný trestný čin, o ktorom na konanie zaväzuje medzinárodná zmluva, možno vydať príkaz na lokalizáciu a zisťovanie údajov o
a)	aktívne zapnutej mobilnej účastníckej stanici, alebo
b)	identifikačných číslach, ktorými sú čísla účastníckych staníc, mobilných prístrojov alebo SIM kariet,  
ak možno dôvodne predpokladať, že budú zistené skutočnosti významné pre trestné konanie. Takto zaznamenané údaje tretích osôb nesmú byť použité na  iný účel okrem porovnania údajov potrebných k zisteniu hľadaných identifikačných čísiel, a po ukončení opatrenia musia byť bezodkladne zničené. Na základe príkazu je povinný každý, kto poskytuje telekomunikačné služby alebo sa na nich podieľa sudcovi, prokurátorovi, policajtovi alebo príslušnému útvaru Policajného zboru  oznámiť identifikačné čísla.
(2)  Príkaz na lokalizáciu a zisťovanie údajov vydáva predseda senátu, pred začatím trestného stíhania alebo v prípravnom konaní sudca pre prípravné konanie na návrh prokurátora. Ak ide o vec, ktorá neznesie odklad, a príkaz sudcu pre prípravné konanie nemožno získať vopred, môže taký príkaz pred začatím trestného stíhania alebo v prípravnom konaní vydať prokurátor, ktorý však musí najneskôr do 24 hodín potvrdiť sudca pre prípravné konanie a doručiť prokurátorovi; inak stráca platnosť a takto získané informácie nemožno použiť pre účely trestného konania a musia sa predpísaným spôsobom bez meškania zničiť.
(3) Príkaz na lokalizáciu a zisťovanie údajov sa musí vydať písomne a musí sa odôvodniť aj skutkovými okolnosťami. V príkaze musí byť určené identifikačné číslo alebo údaje osoby, ktorej sa lokalizácia telekomunikačnej prevádzky týka, ak je známa, a čas, po ktorý sa bude lokalizácia vykonávať. Čas lokalizácie môže trvať najviac tri mesiace. Tento čas môže ten, kto vydal príkaz na lokalizáciu a zisťovanie údajov za rovnakých podmienok ako pri jeho vydaní predĺžiť vždy o ďalšie dva mesiace, a to aj opakovane. Lokalizáciu vykonáva príslušný útvar Policajného zboru.
(4) Policajt alebo príslušný útvar Policajného zboru je povinný sústavne skúmať trvanie dôvodov, ktoré viedli k vydaniu príkazu na lokalizáciu. Ak dôvody pominuli, lokalizácia sa musí skončiť, a to aj pred uplynutím lehoty uvedenej v odseku 3. Táto skutočnosť sa bez meškania písomne oznámi tomu, kto vydal príkaz na lokalizáciu, v prípravnom konaní tiež prokurátorovi.
(5) Ak sa majú skutočnosti alebo údaje zistené použitím lokalizácie a zisťovania údajov použiť ako dôkaz v trestnom konaní, vyhotoví príslušník Policajného zboru vykonávajúci lokalizáciu a zisťovanie údajov písomný záznam o priebehu vykonávania lokalizácie a zisťovania údajov s uvedením údajov o mieste, čase a zákonnosti použitia informačno-technického prostriedku. Do spisu sa zakladá písomný záznam podpísaný príslušníkom Policajného zboru, ktorý ho vyhotovil. Ak písomný záznam obsahuje utajovanú skutočnosť, utajuje sa podľa osobitného predpisu. Písomný záznam sa môže použiť ako dôkaz až po ukončení lokalizácie.
(6) V inej trestnej veci, ako je tá, v ktorej sa lokalizácia vykonala, možno záznam podľa odseku 5 alebo skutočnosti zistené pri lokalizácii a zisťovaní údajov použiť ako dôkaz len vtedy, ak sa súčasne aj v tejto veci vedie trestné konanie pre trestný čin podľa odseku 1.
(7) Ak sa pri lokalizácii a zisťovaní údajov nezistili skutočnosti významné pre trestné konanie, orgán činný v trestnom konaní alebo príslušný útvar Policajného zboru musí získaný záznam predpísaným spôsobom bez meškania zničiť. “.

151. V § 117 ods. 1 sa slová „korupcie, trestného činu zneužívania právomoci verejného činiteľa alebo trestného činu legalizácie príjmu z trestnej činnosti“ nahrádzajú slovami „korupcie alebo trestného činu zneužívania právomoci verejného činiteľa“. 

152. V § 117 ods. 2 druhá veta znie :„Agent nesmie iniciatívne
a) navádzať na spáchanie trestného činu,
b) konať v úmysle, aby on alebo iný mal z trestného činu prospech alebo výhodu alebo iný mal pre to ujmu, a
c) podstrčiť alebo podhodiť inému nechcenú drogu, peniaze alebo inú vec ako dôkaz o trestnej činnosti tejto osoby.“.

153. V § 117 ods. 11 sa v prvej vete za slovom „agenta“ vkladá čiarka a slová                        „ktorý vystupuje pod legendou,“ a slovo „agent“ sa nahrádza slovami „taký agent“. V druhej vete sa slovo „agent“ nahrádza slovom „taký agent“. 

154. V § 117 ods. 11 v tretej vete sa slovo „agentovi“ nahrádza slovami „takému agentovi“ a slovo „výnimočne“ nahrádza slovom „bezprostredne“.

155. V § 117 ods. 11 v štvrtej vete sa slová „Ak je agentom iná osoba ako príslušník Policajného zboru alebo príslušník polície iného štátu a“ nahrádzajú slovami „Ak agent“ a slová „o svedkovi“ sa nahrádzajú slovami „a pre účely hlavného pojednávania a verejného zasadnutia o odvolaní má postavenie svedka“. 

156. § 117 ods. 12 znie: „V inej trestnej veci, ako je tá, v ktorej sa použil agent, možno výsluch agenta alebo skutočnosti zistené pri jeho použití ako dôkaz použiť len vtedy, ak sa súčasne aj v tejto veci vedie trestné konanie pre trestný čin uvedený v odseku 1.“ 

157. V § 119 ods.2 v prvej vete sa za slová „a čo sa“ vkladajú slová „zákonným spôsobom“ a na konci prvej vety sa pripája čiarka a slová „ak osobitný zákon výslovne umožňuje použiť taký dôkaz v trestnom konaní.“

158. V § 119 ods. 2 v druhej vete sa za slovo „výsluch“ vkladá slovo „zadržanej osoby,“ za slovo „rekognícia“ sa vkladá čiarka a slovo „konfrontácia“ a slovo „oznámenie“ sa nahrádza slovom „trestné oznámenie“.

159. V § 119 ods.2 sa na konci pripája tieto vety: „Za zákonný spôsob získania dôkazu sa považuje vykonanie dôkazného prostriedku bez podstatného porušenia zákona a za účelom zistenia toho, na čo dôkazný prostriedok zameraný a použitý má byť; o podstatné porušenie zákona ide aj vtedy, ak sa dôkaz použitý pri získaní iného dôkazu nezíska zákonným spôsobom alebo ak sa pri získavaní dôkazov z dôkazných prostriedkov použili údaje, listiny alebo veci získané porušením základných práv alebo slobôd.“  

160. V § 119 ods. 3 v prvej vete sa slovo „obstarávať“ nahrádza slovami „predkladať alebo zabezpečovať“ a v druhej vete sa slová „alebo c)“ nahrádzajú slovami „c) alebo f)“.

161. § 119 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie: 
„(5) Dôkaz získaný vykonaním výsluchu svedka pred vydaním uznesenia o vznesení obvinenia nemožno použiť proti osobe, voči ktorej sa obvinenie vznieslo, ibaže ide o neodkladný a zároveň neopakovateľný úkon, ktorý nie je výsluchom svedka, voči ktorému sa neskôr vznieslo obvinenie.“ 

162. V § 120 sa odsek 2 znie:
„(2) Obvinený môže byť predvedený aj bez predchádzajúceho predvolania, ak nemá trvalé bydlisko a neuviedol adresu, na ktorú sa mu má doručovať predvolanie alebo ak sa nezdržiava v mieste doručenia a z toho dôvodu mu nie je možné predvolanie doručiť, a bez jeho predvedenia by mohlo dôjsť k ohrozeniu účelu trestného konania.“

163. § 120 ods. 3 sa za slová „útvar Policajného zboru“ vkladá čiarka a slová „útvar Železničnej polície, útvar Vojenskej polície alebo útvar colnej správy“.

164. V § 121 ods.2 v prvej vete v časti vety v priamej reči sa slová „vypovedať alebo odoprieť vypovedať“ nahrádzajú slovami „nevypovedať, ibaže sa tohto práva výslovne vzdáte“. Za prvú vetu sa vkladá nová druhá a tretia veta, ktoré znejú: „Všetko, o čom vypoviete, sa môže v trestnom konaní použiť ako dôkaz vo Váš prospech alebo proti Vám. Ak nebudete vypovedať, táto skutočnosť nemôže byť použitá ako dôkaz proti Vám.“.

165. § 121 sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie: 
„(4) Obvinený, ktorému je poskytovaná ochrana a pomoc podľa osobitného predpisu o ochrane svedka, môže byť vyslúchaný prostredníctvom technických zariadení určených na prenos zvuku a obrazu.“.

166. V § 122 ods.1 v tretej vete sa slová „ods.1 až 3“ nahrádzajú slovami „ods.1 a 2“.

167. V § 127 ods.1 sa na konci pripája táto veta: „Svedok má právo predložiť dôkazy.“

168. V § 128 ods. 1 sa slovo „uznesenia“ nahrádza slovom „príkazu“.

169. V § 128 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie:
„(2) Svedok môže byť predvedený aj bez predchádzajúceho predvolania, ak nemá trvalé bydlisko a neuviedol adresu, na ktorú sa mu má doručovať predvolanie alebo ak sa nezdržiava v mieste doručenia a z toho dôvodu mu nie je možné predvolanie doručiť, a bez jeho predvedenia by mohlo dôjsť k ohrozeniu účelu trestného konania.“

Doterajší odsek 2 sa označuje ako odsek 3.

170. § 128 ods. 3 za slová „útvar Policajného zboru“ vkladá čiarka a slová „útvar Železničnej polície, útvar Vojenskej polície alebo útvar colnej správy“.

171. § 128 sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie:
„(4) Svedok je povinný na požiadanie orgánov činných v trestnom konaní a súdu uviesť adresu, na ktorú sa mu majú doručovať písomnosti vrátane písomností určených do vlastných rúk, ako aj spôsob doručovania, s tým, že ak túto adresu zmení, musí takú skutočnosť bez meškania oznámiť príslušnému orgánu; svedka treba zároveň poučiť o možnostiach zabezpečenia jeho prítomnosti podľa § 88 v konaní pred súdom.“.

172. V § 129 sa za odsek 2 vkladá nový odseky 3 a 4, ktoré znejú:
„(3) Svedok nesmie byť vypočúvaný ani vtedy, ak by svojou výpoveďou porušil spovedné tajomstvo alebo tajomstvo informácie, ktorá mu bola zverená ústne alebo písomne pod podmienkou mlčanlivosti ako osobe poverenej pastoračnou starostlivosťou.“
(4) Svedok nesmie byť vypočúvaný ani vtedy, ak konal v prospech alebo na požiadanie orgánu verejnej moci za účelom odhalenia trestného činu, alebo ak v tej istej veci voči nemu bolo vznesené obvinenie.“

Doterajší odsek 3 sa označuje ako odsek 5.

173. V § 130 ods. 2 sa vypúšťa druhá veta.

174. V § 131 ods.2 sa slová „získaných agentom“ sa nahrádzajú slovami „zistených pri použití agenta“.

175. V § 131 sa odsek 3 vypúšťa.

176. § 131 sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie:
„(4) Svedok, ktorému je poskytovaná ochrana a pomoc podľa osobitného predpisu, môže byť vyslúchaný prostredníctvom technických zariadení určených na prenos zvuku a obrazu.“.

177. V § 134 sa vypúšťa odsek 3.

178. V § 135 ods.2 v druhej vete sa na konci pripája bodkočiarka a tieto slová „to neplatí, ak obhajca alebo obvinený nebol riadne a včas upovedomený o výsluchu takej osoby a nebolo mu umožnené zúčastniť sa výsluchu takej osoby alebo pozorovať takú osobu pri výsluchu a klásť jej otázky.“

179. V § 136 odsek 5 znie: „(5) Pri odhaľovaní, zisťovaní a usvedčovaní zločinov, korupcie alebo trestného činu zneužívania právomoci verejného činiteľa možno výnimočne pri svedkovi použiť legendu podľa § 117 ods.3, ak predseda senátu a v prípravnom konaní na návrh prokurátora sudca pre prípravné konanie vydá príkaz, ktorým určí svedkovi použitie legendy podľa § 117 ods.3. Na príkaz na určenie legendy svedkovi a na takého svedka sa primerane použijú ustanovenia § 117.“ 

180. V § 144  ods. 1 v prvej vete sa za slovo „pribratí“ vkladajú slová „ako aj v predvolaní“. V druhej vete sa na koniec pripájajú tieto slová: „a krivej výpovede. Na konci sa pripájajú tieto vety: „Znalec, ktorý bol riadne predvolaný na úkon, môže byť predvedený, ak sa bez dostatočného ospravedlnenia nedostaví na úkon. Na možnosť predvedenia musí byť znalec v predvolaný upozornený.“

181. V § 144 ods.2 sa slovo „obstará“ nahrádza slovom „predloží“.

182. V § 145 ods. 2 v druhej vete sa za slová „aj obhajcovi“ vkladá čiarka  a slová „ak o to požiada“.

183. V § 151 ods.1 v prvej vete sa vypúšťajú slová „pri postupe podľa § 241 ods.5 alebo § 243 ods.3“.

184. V § 155 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie:
„(3) Príkaz na prehliadku tela, skúšku krvi alebo iné obdobné úkony vydá predseda senátu a pred začatím trestného stíhania alebo v prípravnom konaní prokurátor alebo s jeho súhlasom policajt. Príkaz musí byť vydaný písomne a musí byť odôvodnený. Bez súhlasu prokurátora môže policajt vydať príkaz podľa odsek 1 alebo 2 len vtedy, ak súhlas nemožno dosiahnuť vopred a vec neznesie odklad.“.

Doterajšie odseky 3 a 4 sa označujú ako odseky 4 a 5.

185. V § 155 ods. 4 sa na konci pripájajú tieto slová: „vrátane odobratia daktyloskopických odtlačkov.“.

186. V § 155 odsek 5 znie:
„(5) O povinnosti podľa predchádzajúcich odsekov treba túto osobu poučiť a upozorniť ju na následky nevyhovenia výzve alebo príkazu na jej splnenie.“.

187. V § 157 ods.4 sa slová „má právo odoprieť výpoveď“ nahrádzajú slovami „podľa § 130 odoprel výpoveď alebo primerane podľa § 130 odoprel účasť na vyšetrovacom pokuse“.

188.  V § 162 ods.1 v časti vety za bodkočiarkou sa za slovo „iné“ vkladajú slová „alebo ak rozhodnutie nemá technicko-organizačnú alebo operatívnu povahu“.

189. V 162 ods.2 v prvej vete sa za slovo „iné“ vkladajú slová „alebo ak rozhodnutie nemá technicko-organizačnú alebo operatívnu povahu“.

190. V § 163 ods.2 v prvej vete sa za slovo „narodenia“ vkladá čiarka a slová „rodným číslom“. 

191. V § 168 ods. 2 sa na konci pripája táto veta: „V odôvodnení rozsudku, v ktorý má vo výroku o vine podklad vo vyhlásení obžalovaného, že je vinný podľa § 257, súd odôvodní výrok o vine v rozsahu tohto vyhlásenia len týmto vyhlásením.“.

192. § 173 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie:
„(6) Pri trestnom čine zanedbania povinnej výživy sa doručí rovnopis rozsudku aj osobe, voči ktorej má obžalovaný zákonnú povinnosť vyživovať alebo zaopatrovať iného; ak je táto osoba pozbavená spôsobilosti na právne úkony alebo ak je jej spôsobilosť na právne úkony obmedzená, doručí sa rovnopis rozsudku osobe, do rúk ktorej je obžalovaný povinný plniť túto zákonnú povinnosť.“.

193. § 176 ods. 3  znie: „Ak sa po vyhlásení uznesenia obvinený alebo iná oprávnená osoba a prokurátor vzdali sťažnosti alebo taký prejav urobili v lehote troch pracovných dní od vyhlásenia uznesenia, môže sa vyhotoviť zjednodušené písomné uznesenie, ktoré neobsahuje odôvodnenie; to neplatí, ak ide o rozhodnutie o väzbe. Ak ide o mladistvého obvineného, vyhlásenie treba vyžiadať aj od zákonného zástupcu a zástupcu štátneho orgánu starostlivosti o mládež.“ 

194. V § 179 ods.1 v prvej vete sa na konci pripájajú tieto slová „a osobe, o ktorej to ustanovuje tento zákon.“

195. V § 179 ods.5 sa za slovo „prokurátorovi“ vkladá čiarka  a slová „osobe, ktorá podala opravný prostriedok“.

196. V § 185 ods. 2 sa na konci prvej vety pripájajú tieto slová: „a uznesenia o zastavení trestného stíhania podľa § 199 ods.9“ a na konci druhej vety sa pripája čiarka a tieto slová „ak tento zákon neustanovuje inak.“.

197. V § 187 ods. 1 v prvej vete sa na konci pripája bodkočiarka a tieto slová „ak sa koná na základe dôvodu podľa § 204 ods. 1, sťažnosť sa podáva do skončenia skráteného vyšetrovania.“.

198. V § 189 odsek 2 znie: „(2) V sťažnosti možno uviesť nové skutočnosti a dôkazy.“.

199. V § 190 ods.3 v prvej vete sa slová „uzneseniu o nevzatí obvineného do väzby“ nahrádzajú slovami „rozhodnutiu o väzbe podľa § 72 ods.3 alebo § 73 ods.7“ a  v tretej vete sa za slovo „väzby“ vkladá čiarka a slová „v konaní“ sa nahrádzajú slovami „ak sa koná na základe dôvodu“.

200. V § 192 odsek 3 znie: 
„(3) O sťažnosti proti rozhodnutiu o väzbe podľa § 72 ods.3 alebo § 73 ods.7 a o sťažnosti proti uzneseniu o vzatí do väzby sa rozhodne na neverejnom zasadnutí do piatich pracovných dní od predloženia veci na rozhodnutie.“
 
201. V § 192 ods.4 sa vypúšťa slovo „aj“, čiarka za slovom „zasadnutí“ a slovo „však“.

202. V § 194 ods. 1 písmeno b) znie:
„b) uloží orgánu, proti ktorého rozhodnutiu smeruje, aby vo veci znovu konal a rozhodol, s výnimkou rozhodovania o sťažnosti proti rozhodnutiu o väzbe. 
 
203. § 195 ods. 2  sa za slovo „dôvodu“ vkladá čiarka a slová „porušenia jeho práva na obhajobu a je to“ nahrádzajú slovami „ktorý je“.

204. V § 196 ods. 2 sa za slová  „vyžiadaním písomných podkladov“ vkladajú slová  „od oznamovateľa alebo od inej osoby alebo orgánu“.

205. V § 197 ods.1 písmeno d) znie:
„d) odmietne, ak nejde alebo nemôže ísť o podozrenie z trestného činu.

206. V  § 198 ods. 2 sa za slovo ,,policajta podľa“ vkladajú slová  ,,§ 196 ods. 2 a 4 alebo“.

207. V § 199 ods. 1 sa za druhú vetu vkladá nová tretia veta, ktorá znie: „Ak skutočnosti vyplývajúce z trestného oznámenia alebo inak zistené nasvedčujú, že bol spáchaný trestný čin a súčasne dostatočne odôvodňujú záver, že bol spáchaný určitou osobou,  musí policajt súčasne postupovať aj podľa § 206 ods. 1, inak dôkazy vykonané v dobe od začatia trestného stíhania do vznesenia obvinenia nemožno v konaní použiť, ak nejde o neodkladný  a zároveň neopakovateľný úkon.“. 

208. V § 199 odsek 3 znie: 

„(3) Výrok uznesenia o začatí trestného  stíhania obsahuje
a)	opis skutku s uvedením miesta, času, prípadne iných okolností, za ktorých k nemu došlo alebo malo dôjsť, 
b)	podozrenie zo spáchania akého trestného činu v tomto skutku ide alebo môže ísť a to jeho zákonným pomenovaním a uvedením príslušného ustanovenia Trestného zákona, a 
c)	aké dôkazy potrebné na objasnenie veci z hľadísk uvedených v § 119 ods. 1 písm. a) alebo b) je potrebné po začatí trestného stíhania vykonať“.

209. § 199 sa dopĺňa odsekmi 6 až 10 ktoré znejú:
„(6) Na urýchlenie konania alebo z iných dôležitých dôvodov môže policajt uznesením konanie o niektorom z trestných činov alebo proti niektorému z obvinených, v ktorých boli vydané uznesenia o začatí trestného stíhania vylúčiť zo spoločného konania.
(7) Ak sú podmienky spoločného konania, môže policajt uznesením spojiť na spoločné konanie veci, v ktorých boli vydané samostatné uznesenia o začatí trestného stíhania. 
(8) Ak je dokázané, že sa skutok, pre ktorý bolo začaté trestné stíhanie, stal a má znaky trestného činu a do troch mesiacov od začatia trestného stíhania neboli zistené skutočnosti oprávňujúce vykonať trestné stíhanie voči určitej osobe, policajt ihneď trestné stíhanie preruší podľa § 228 ods.1.
(9) Ak do troch mesiacov od začatia trestného stíhania nebolo dokázané, že sa skutok, pre ktorý bolo začaté trestné stíhanie stal a že má znaky trestného činu, trestné stíhanie sa skončením tejto lehoty zastaví. O zastavení trestného stíhania policajt bez meškania upovedomí oznamovateľa a poškodeného a najneskôr do 48 hodín písomne vyrozumie prokurátora.
(10) Trestné stíhanie zastavené podľa odseku 9 môže policajt opätovne začať len výnimočne, ak po zastavení trestného stíhania vyjdu najavo skutočnosti alebo dôkazy policajtovi alebo prokurátorovi skôr neznáme, ktoré by mohli samy osebe alebo v spojení so skutočnosťami a dôkazmi už skôr známymi odôvodniť iný záver o tom, že sa skutok stal a že má znaky trestného činu. Na začatie trestného stíhania z tohto dôvodu je vždy potrebný predchádzajúci písomný súhlas sudcu pre prípravné konanie, o vydanie ktorého je policajt povinný požiadať do siedmich dní odo dňa, keď sa dozvedel o skutočnosti alebo dôkaze odôvodňujúcom opätovné začatie trestného stíhania.“.

210. V § 200 ods. 2  sa vkladá nové písmeno a), ktoré znie:
„a) ak bola spôsobená škoda veľkého rozsahu alebo smrť,“.

Doterajšie písmeno a) a b) sa označuje ako písmeno b) a c) . 

211. V § 200 ods. 4 sa na konci pripájajú tieto slová: „až c)“.

212. § 200 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie: 
„(5) Policajt podľa § 10 ods. 8 písm. a) až c), ktorý koná o prečine, zločine alebo obzvlášť závažnom zločine, vykonáva vyšetrovanie ďalej, aj keď v priebehu  vyšetrovania zistí, že dôvody, pre ktoré bol príslušný o veci konať, odpadli.“. 

213. § 201 odsek 1 znie.
„(1) Policajt vykonáva úkony podľa ustanovení tohto zákona; vyšetrovanie alebo skrátené vyšetrovanie vykonáva spravidla osobne, pričom je viazaný iba pokynmi  prokurátora. Úkony, ktorými sa začalo trestné stíhanie a ktoré boli vykonané miestne nepríslušným policajtom nie je potrebné opakovať, ak boli vykonané podľa tohto zákona.“.

214. § 201 ods. 3 sa za slovom ,,samostatne“ vypúšťa čiarka a vkladá sa čiarka a slovo ,,včas“ sa nahrádza slovami ,,a zodpovedá za ich včasné vykonanie“.

215. § 201 sa dopĺňa odsekmi 6 a 7, ktoré znejú:
„(6) Spory o príslušnosť medzi orgánmi činnými v trestnom konaní rozhoduje ich najbližšie spoločný nadriadený orgán opatrením.
(7) O odňatí a prikázaní veci medzi orgánmi činnými v trestnom konaní rozhoduje ich najbližšie spoločný nadriadený orgán opatrením.“.

216. V § 202 ods.2 sa slová „b) až g) nahrádzajú slovami „d) až i)“ a na konci sa pripájajú tieto slová: „až c)“.

217. V § 203 ods. 1 písm. a) sa za slová „pri páchaní trestného činu“ vkladajú slová ,,alebo ktorý má poznatky o osobe podozrivej zo spáchania trestného činu“ a vypúšťa sa bodkočiarka a slová „v ostatných prípadoch sa vyžiada iba vysvetlenie, o ktorom spíše záznam“.

218. V § 204 odsek 1 a 2 znejú:
 „(1) Ak bola prokurátorovi odovzdaná spolu so spisom osoba, ktorá bola zadržaná ako podozrivá pri páchaní prečinu, na ktorý zákon ustanovuje trest odňatia slobody, ktorého  horná hranica neprevyšuje päť rokov, alebo bezprostredne po ňom  a prokurátor ju neprepustí na slobodu, odovzdá ju najneskôr do 48 hodín od zadržania súdu, ktorému tiež podá obžalobu, spolu so spisom. Ak prokurátor zistí dôvody väzby, súčasne  navrhne, aby bol obvinený vzatý do väzby.
(2) Ak prokurátor prepustí obvineného na slobodu podľa odseku 1, môže vrátiť spis policajtovi s pokynom na doplnenie skráteného vyšetrovania. Ak doplnenie skráteného vyšetrovania nie je potrebné, prokurátor podá obžalobu na obvineného alebo rozhodne o ukončení prípravného konania.“.

219. V § 206 ods.6 sa na konci pripája táto veta: „Ak sa však mení aj miesto, čas alebo spôsob spáchania trestného činu, prípadne iné skutočnosti a zákonné znaky uvedené v uznesení o vznesení obvinenia, v písomnom upozornení sa uvedie aj zmena týchto okolnosti v celom rozsahu.“

220. V § 207 ods.2 v tretej vete sa slovo „jej“ nahrádza slovom „jeho“.
 
221. V § 208 ods. 1 v prvej vete sa vypúšťajú slová „ alebo na iné rozhodnutie“. 

222. V § 208 ods. 1 v druhej vete sa slová „Ak nejde o konanie podľa § 204 ods. 1“ nahrádzajú slovami „Ak sa nekoná na základe dôvodu podľa § 204 ods. 1“.

223. V § 208 ods.1 sa na konci pripája táto veta, ktorá znie: „O odmietnutí vykonať navrhnuté doplnenie vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania s uvedením dôvodov, prečo nevyhovel návrhu na doplnenie vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania, vyrozumie osobu, ktorá urobila takýto návrh.“

224. V § 209 ods.1 v prvej vete sa vypúšťa čiarka a slová „ak nerozhodne podľa § 214 ods.2 alebo § 215 ods.4.“

225. V § 210 v druhej vete sa za slová ,,o výsledku“ vkladajú slová ,,preskúmania a prijatých rozhodnutiach“. 

226. V § 211 ods.1 v prvej vete sa vypúšťajú slová „krivého obvinenia podľa § 345,“

227. V § 213 ods.1 v druhej vete sa slová „Postupuje tak najmä vtedy“ nahrádzajú slovami „Účasť obvineného na vyšetrovacích úkonoch povolí a umožní mu priamo alebo prostredníctvom policajta klásť otázky vypočúvaným svedkom“.
  
228. V § 213 ods.3 v prvej vete sa za slovo „obhajca“ vkladajú slová „alebo obvinený, ak mu účasť na úkone policajt povolí,“

229. V § 213 ods.4 sa za slovo „ak“ vkladá slovo „obvinený,“.

230. V § 214 odsek 1 znie: 
„(1) Prokurátor alebo policajt postúpi vec inému orgánu, ak výsledky   vyšetrovania alebo skráteného vyšetrovania preukazujú, že nejde o trestný  čin, ale ide o skutok, ktorý by mohol iný príslušný orgán prejednať ako priestupok, iný správny delikt, alebo disciplinárne previnenie.“.

231. V § 215 ods. 1 písmeno a) znie:
„a) nie je dokázané, že sa stal skutok, pre ktorý sa vedie trestné stíhanie“.

232. V § 215 ods. 1 písmeno c) znie:
„c) nie je dokázané, že tento skutok spáchal obvinený,“.

233. V § 215 ods.2 písm. a) sa za slovo „čin“ vkladajú slová „alebo iný čiastkový útok pokračovacieho trestného činu“.
 
234. V § 215 ods. 2 písmeno b) znie: 
„b) o skutku obvineného bolo už právoplatne rozhodnuté disciplinárne iným orgánom,  alebo orgánom príslušným na konanie o priestupku o inom správnom delikte a toto rozhodnutie možno považovať za dostačujúce, ibaže ide o rozhodnutie podľa § 9 ods.1 písm. e)“.

235. V § 215 sa odsek 2  dopĺňa písmenom c), ktoré znie:
„(c) o skutku bolo už právoplatne rozhodnuté cudzozemským súdom, iným justičným orgánom, alebo iným orgánom a toto rozhodnutie možno považovať za dostačujúce, ibaže ide o rozhodnutie podľa § 9 ods.1 písm. g)“. 

236. V § 215 sa vypúšťa odsek 3.

Doterajšie odseky 4 až 8 sa označujú ako 3 až 7.

237. V § 215 ods. 5 slová „a obvinený aj odseku 3” sa nahrádzajú slovami „a odseku 2 písm. c)“.

238. V § 215 ods.7 sa slová „V trestnom stíhaní“ nahrádzajú slovami „trestné stíhanie“, slovo „pokračuje“ sa nahrádza slovom „začne“, slová „vydaním uznesenia o pokračovaní“ sa nahrádzajú slovom „začatím“ a na konci sa pripájajú slová „podľa § 199.“. 

239. V § 216 ods. 1 písm. b) sa za slovo „spôsobená“ vkladajú slová „a ak poškodený uplatnil nárok na jej náhradu“.

240. V § 216 ods. 4 sa  za slová „primerané obmedzenia“ vkladajú slová „alebo povinnosti.“.
 
241. V § 216 ods. 6  písm. c) sa na konci pripájajú slová “pre trestný čin spáchaný v súvislosti s výkonom ich právomoci a v rámci ich zodpovednosti.”
 
242. V § 218 ods.1 sa za slová „teroristickej skupiny“ vkladajú slová „alebo jej člena“ a na konci sa pripája veta: „Za záujem spoločnosti na objasnení takého trestného činu sa nesmie považovať:
a) hospodársky záujem Slovenskej republiky,
b) záujem na potenciálnom účinku na vzťahy s inými štátmi, a
c) totožnosť zapojených fyzických osôb alebo právnických osôb.“

243. V § 220 ods. 1 písm. b) sa za slovo „spôsobená“ vkladajú slová „a ak poškodený uplatnil nárok na jej náhradu“.

244. V § 220 ods. 2  písm. c) sa na konci pripájajú tieto slová: “pre trestný čin spáchaný v súvislosti s výkonom ich právomoci a v rámci ich zodpovednosti.”

245. V § 228 ods. 2 písmeno d) znie:
„d) ak sa navrhuje odovzdanie trestného stíhania do cudziny, alebo je obvinený vydaný do cudziny, alebo vyhostený.“. 

246. V § 228 ods. 2 písmeno f) znie:
„f) obvinený je odovzdaný na vykonanie úkonov do cudziny podľa § 545 alebo medzinárodnej zmluvy.“.                                                                                                                                   

247. V § 228 ods.3 sa za slová “teroristickej skupiny” vkladajú slová “alebo jej člena”.

248. V § 228 odsek 6 znie:
„(6) Uznesenie podľa odsekov 1 až 5 sa doručuje poškodenému a s výnimkou uznesenia podľa odseku 1 aj obvinenému. Poškodený má právo proti takému uzneseniu podať sťažnosť, s výnimkou uznesenia podľa odseku 2 písm. d) a f) a odsekov 4 až 5. Obvinený má právo proti takému uzneseniu podať sťažnosť, s výnimkou uznesenia podľa odseku 4. Uznesenie policajta sa doručuje  najneskôr do 48 hodín prokurátorovi.“

249. V § 228 sa dopĺňa odsekom 7, ktorý znie:
„(7) Pred prerušením trestného stíhania treba urobiť všetko, čo je potrebné na zabezpečenie vykonania trestného stíhania a dosiahnutia jeho účelu.“.

250. V § 230 ods.2 sa za slovo „prokurátor“ vkladajú slová „alebo nadriadený prokurátor, ak prokurátor pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní vykonáva úkony alebo vydáva rozhodnutia,“ 

251. V § 230 ods. 2 sa dopĺňa písmenom h), ktoré znie:
„h) vyžadovať od bezprostredne nadriadeného policajta, aby prijal opatrenia na odstránenie prieťahov v postupe policajta,“ 

252. V § 230 odsek 3 znie: 
„(3) Prokurátor v prípadoch ustanovených v odseku 2 písm. a), d) alebo f) rozhoduje opatrením a v prípadoch ustanovených v odseku 2 písm. e) alebo g) rozhoduje uznesením, ktoré sa doručuje obvinenému  a poškodenému.“.

253. V § 231 sa za slovo „v prípravnom konaní“ vkladajú slová „a podľa piatej časti tohto zákona“.

254. V § 231 písm. e) sa vypúšťajú slová „a 3“

255. V § 231 písm. k) sa slovo „doby“ nahrádza slovom „lehoty“.

256. V § 231 písm. m) sa vypúšťajú slová „ak tento zákon neustanovuje inak

257. V § 231 písm. n) sa za slovo „stíhanie“ vkladá čiarka.
 
258. V § 232 ods. 3 v druhej vete za slová „navrhne“ sa vkladajú slová „spolu s návrhom na schválenie dohody o vine a treste“ a slová „poškodeného odkázal s nárokom na náhradu škody alebo jej časti na občianske súdne konanie“ sa nahrádzajú slovami „rozhodol o postúpení nároku poškodeného na náhradu škody alebo jej časti na občianske súdne konanie.“

259. V § 232 ods.7 písm. d) sa za slovo „spôsobená“ vkladajú slová „a došlo k dohode o jej náhrade“ 

260. V § 232 ods.8 sa slovo „úspešne“ nahrádza slovami „riadne a včas“ a na konci sa pripája čiarka a tieto slová: „o dohode o vine a treste aj v prípade, ak nedošlo k dohode o vine a treste.“ 

261. V § 234 ods.1 v prvej vete sa slová „dostatočne odôvodňujú postavenie obvineného pred súd“ nahrádzajú slovami „obvinenému podľa zistenia prokurátora dokazujú spáchanie trestného činu“.

262. V § 234 sa vypúšťa odsek 4.

263. V § 235 písm. b) sa za slovo „narodenia“  vkladá čiarka a slová „rodné číslo“.

264. V § 235 písm. c) sa slová „právna kvalifikácia“ nahrádzajú slovami „aký trestný čin prokurátor v skutku vidí.“.

265. § 236 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: „(3) Ak je dokázané, že bol spáchaný trestný čin alebo že došlo k účasti na trestnom čine návodom alebo pomocou na jeho spáchanie, spôsobom uvedeným v § 83a alebo 83b Trestného zákona, prokurátor podá návrh na uloženie ochranného opatrenia zhabania určenej peňažnej čiastky právnickej osobe, s ktorou trestný čin súvisí podľa § 83a Trestného zákona, alebo podá návrh na uloženie ochranného opatrenia zhabania majetku právnickej osoby, s ktorou trestný čin súvisí podľa § 83b Trestného zákona, a to vždy samostatne.“

266. V § 237 ods. 3 písm. b) sa vypúšťajú slová „na ktoré zákon ustanovuje trest odňatia slobody, ktorého horná hranica neprevyšuje osem rokov,“.

267. V § 237 ods.3 písm. c) sa slová „ v ostatných prípadoch“ nahrádzajú slovami „o obzvlášť závažných zločinoch alebo ak tak ustanovuje tento zákon.“

268. V § 238 ods.1 sa slová „a či ju treba preskúmať alebo predbežne prejednať“ nahrádzajú slovami „a zákonnosť dôkazného materiálu.“

269. V § 240 ods. 1 písm. b) sa slová „ a jeho splnomocnencovi“ nahrádzajú slovami „a ak má splnomocnenca, zákonného zástupcu alebo spoločného zástupcu, tak len im,“

270. V § 240 ods. 1 písm. c) sa  za slovo „osobe“ vkladá čiarka slová „a ak má splnomocnenca alebo zákonného zástupcu, tak len im“

271. V § 240 ods.3 v prvej vete sa vypúšťajú slová „a ostatným stranám“.

272. V § 240 ods.3 druhá veta znie: „Súd doručí takýto návrh na vykonanie dôkazov ostatným stranám s upozornením, že sa môžu k nemu vyjadriť.“

273. V § 240 ods. 3 sa na konci pripája táto veta: „Ak sú splnené podmienky na vydanie trestného rozkazu, doručí sa obvinenému obžaloba spolu s trestným rozkazom. Ak obvinený podá proti trestnému rozkazu odpor, výzva sa mu doručí spolu s predvolaním na hlavné pojednávanie.“.

274. V § 240 ods.4 druhá a tretia veta znejú: „Dôkazy musia byť označené tak, aby ich bolo možné na hlavné pojednávanie súdom obstarať, okrem prípadu, ak strana v návrhu na vykonanie dôkazov podľa odseku 3 písomne vyhlási, že zabezpečí prítomnosť navrhovaného svedka alebo znalca alebo predloží navrhovaný dôkaz.  Pri návrhu na vykonanie dôkazu výsluchom svedka a znalca sa uvedú údaje o jeho totožnosti a bydlisku tak, aby ho bolo možné predvolať.“ 

275. V § 241 ods. 1 sa vypúšťajú slová „s hornou hranicou trestnej sadzby neprevyšujúcou osem rokov“ a za slovo „samosudca“ sa vkladajú slová „ktorý môže rozhodovať aj na verejnom zasadnutí,“.

276. V § 241 ods.1 písm. e) sa vypúšťajú slová „a 3“.

277. V § 241 ods. 1 písm. k) sa za slovo „pojednávanie“ vkladá  slovo „opatrením“.

278. V § 241 ods. 2 sa na konci pripájajú tieto slová: „a prokurátora.“

279. V 241 ods. 4 sa na konci pripája táto veta: „Poškodený, ktorý si riadne a včas uplatnil nárok na náhradu škody, môže podať sťažnosť proti rozhodnutiu podľa ods. 1 písm. b) až e) a písm. g) a h) v rozsahu súvisiacom s uplatneným nárokom na náhradu škody“.

280. V § 243 ods. 1 sa slová „zločin s hornou hranicou trestnej sadzby prevyšujúcou osem rokov“ nahrádzajú slovami „obzvlášť závažný zločin“.

281. § 244 ods.1 písm. d) sa vypúšťajú slová „alebo 3 alebo § 283 ods.5“

282. V § 244 ods. 2 v prvej vete sa za slová „rovnopis obžaloby,“ vkladajú slová „a prokurátora“ a vypúšťajú sa slová „a vyzve obvineného a prokurátora, aby písomne oznámili súdu a sebe navzájom návrhy na vykonanie dôkazov, ktoré pri predbežnom prejednaní nenavrhli.“

283. V § 244 ods. 3 sa  na konci pripája táto veta: „Poškodený, ktorý si riadne a včas uplatnil nárok na náhradu škody, môže podať sťažnosť proti uzneseniu podľa odseku 1 písm. b) až f) v rozsahu súvisiacom s uplatneným nárokom na náhradu škody“. 

284. V § 246 ods.1 sa slová „ohrozeného svedka, chráneného svedka“ nahrádzajú slovami „svedka, ktorému je poskytovaná ochrana a pomoc podľa osobitného predpisu o ochrane svedka,“.

285. V § 246 ods.3 sa slová „ohrozeného svedka, chráneného svedka“ nahrádzajú slovami „svedka, ktorému je poskytovaná ochrana a pomoc podľa osobitného predpisu o ochrane svedka,“.

286. V § 250 ods.3 sa vypúšťa druhá veta.

287. V § 252 ods. 3 sa slová „horná hranica prevyšuje päť rokov“ nahrádzajú slovami „dolná hranica prevyšuje tri roky“.

288. V § 253 odsek 4 znie:  
„(4) Ak tento zákon neustanovuje inak, z priebehu hlavného pojednávania môže fyzické osoby a právnické osoby vyhotovovať  zvukový záznam, ak tento zákon neustanovuje inak. Zvukový záznam z hlavného pojednávania nemožno vyhotoviť pri výsluchu agenta alebo ak sa preberajú utajované skutočnosti.“ 

289. V § 253 odseky 6 a 7 znejú: 
„(6) Na zvukový prenos dáva súhlas predseda senátu a pri rozhodovaní o ňom berie do úvahy aj okolnosti uvedené v odseku 5; to neplatí o vyhlasovaní výroku rozsudku.
(7) Na obrazový záznam alebo obrazový prenos dáva súhlas predseda senátu a pri rozhodovaní o ňom dbá na zásady trestného konania, najmä na osobnostné práva obžalovaného. Ak obžalovaný požiada o zákaz snímania jeho osoby, predseda senátu zoberie skutočnosti uvedené v žiadosti obžalovaného o odopretie súhlasu s obrazovým záznamom alebo obrazovým prenosom do úvahy pri rozhodovaní o obrazovom zázname alebo obrazovom prenose.“ 

290. V § 254 ods.2 v úvodnej vete sa vypúšťajú slová „pri výsluchu agenta alebo“.

291. V § 255 ods.1 sa na konci pripája táto veta: „Predseda senátu zistí aj to, či sa ustanovili osoby, ktorých zabezpečenie prítomnosti písomne vyhlásil ten, kto navrhol ich výsluch.“

292. V § 256 ods. 2 v úvodnej vete sa na koniec pripája čiarka a tieto slová: „ak bol nárok na náhradu škody uplatnený riadne a včas“.

293. V § 257 odsek 1 znie: 
„(1) Po prednesení obžaloby predseda senátu poučí obžalovaného o jeho práve urobiť vyhlásenie podľa písm. a), b) alebo c), aj o následkoch vyhlásenia podľa písm. b) alebo c), a to v rozsahu odsekov 4 a 7. Ak sa obžalovaný vyjadrí, že chce urobiť vyhlásenie, umožní mu urobiť niektoré z vyhlásení, že 
a) je nevinný,
 b) je vinný zo spáchania skutku alebo niektorého zo skutkov uvedených v obžalobe, 
c) chce urobiť vyhlásenie podľa odseku 3.“.

294. V § 257 ods. 4 sa na konci pripájajú tieto slová „a zároveň ho poučí, že súdom prijaté vyhlásenie o vine je neodvolateľné a v tomto rozsahu nenapadnuteľné odvolaním ani dovolaním, okrem dovolania podľa § 371 ods. 1 písm. c)“.

295. V § 257 ods. 7 sa na konci pripája táto veta: „To nevylučuje možnosť výsluchu obžalovaného o účasti inej osoby na žalovanej trestnej činnosti.“ 

296. § 257 sa dopĺňa odsekom 8, ktorý znie:
„(8) Ak bola podaná obžaloba podľa § 232 ods. 4 alebo 5, súd postupuje primerane podľa odseku 4 až 7, ak obžalovaný po prednesení obžaloby prokurátorom a poučení predsedom  senátu podľa odseku 4 uznanie viny z predsúdneho konania potvrdil. Ak došlo k uznaniu viny v prípravnom konaní len sčasti, môže obžalovaný vyhlásiť, že je vinný aj v rozsahu v ktorom sa v prípravnom konaní nepriznal.“

297. V § 259 v tretej vete sa za slovo „odpovedať“ vkladá čiarka a slová „a táto otázka sa do zápisnice nezapíše alebo sa zo zápisnice vyčiarkne“ nahrádzajú slovami „o čom predseda senátu poučí vypočúvaného a strany“.
 
298. V § 261 ods.3 v druhej vete sa za slovo „znalca“ vkladá slovo „zhodne“.

299. V  § 261 ods.4  v úvodnej vete sa na konci pripája čiarka a tieto slová: „ibaže je daný dôvod pre postup podľa § 264.“

300. V § 262 sa slová „prípadne vylúči“ nahrádzajú slovami „a ak to nie je možné a zároveň obžalovaný má obhajcu a obhajca alebo obvinený mal možnosť sa zúčastniť výsluchu svedka alebo ho pri výsluchu pozorovať, tak vylúči“.

301. V § 263 ods.3 písm. a) sa vypúšťa časť vety za bodkočiarkou.

302. V § 263 sa vypúšťa odsek 5.

303. V § 264 ods. 1 sa za slovo „byť“ vkladajú slová „na návrh prokurátora alebo obžalovaného alebo aj bez návrhu“.

304. § 265 znie: 
„§ 265

„(1) Svedok pred výsluchom na súde musí byť poučený v rozsahu podľa § 131, ak súd pred výsluchom alebo aj počas výsluchu nerozhodne vzhľadom na význam jeho výpovede, že je povinný zložiť prísahu.
(2) Ak pred prísahou nebol svedok súdom poučený podľa § 131, musí byť upozornený na význam svedeckej výpovede, právo odoprieť výpoveď a na následky krivej prísahy. Prísaha znie: „Prisahám, že budem vypovedať pravdu, nič iné len pravdu a vedome nič nezamlčím.““

305. V § 267 písm. a) sa na konci pripája bodkočiarka a tieto slová „takého svedka možno vypočuť po primeranom poučení,“

306. V § 267 písm. b) sa za slovo „schopný“ vkladajú slová „zapamätať si alebo“.

307. V § 268 ods.3 sa slovo „obstaraný“ nahrádza slovom „predložený“.

308. V § 269  sa za slovo „prečítajú“ vkladajú slová „celé alebo ich časť, ktorá sa týka dokazovanej skutočnosti,“.

309. § 273 sa vypúšťa.

310. V § 277 ods.3 v úvodnej vete sa za slovo „dôkaz“ vkladajú slová „predložila alebo jeho prítomnosť“.

311. V § 277 ods.4 v druhej vete sa slová „bol svedok zabezpečený a predvedený“ nahrádzajú slovami „bola zabezpečená prítomnosť svedka“.

312. V § 277 ods. 5 sa na konci pripájajú tieto slová „alebo ak sa zmenil prísediaci zo závažných dôvodov.“. 

313. V § 278 ods. 2 znie:
„(2) Súd môže pri svojom rozhodovaní prihliadať len na skutočnosti, ktoré boli prebraté na hlavnom pojednávaní, a opierať sa o dôkazy, ktoré boli na hlavnom pojednávaní vykonané. Na dôkaz získaný čítaním zápisnice o výpovedi svedka alebo spoluobžalovaného smie súd prihliadnuť, ak sa oň skutkové zistenia v rozsudku, ktorým sa obžalovaný uznáva za vinného, opierajú  v rozhodujúcej miere, len vtedy, ak bol obvinený alebo jeho obhajca o skoršom výsluchu svedka alebo spoluobžalovaného riadne a včas upovedomený, mohol sa ho zúčastniť alebo pozorovať správanie svedka alebo spoluobžalovaného počas výsluchu a klásť mu otázky sám alebo prostredníctvom orgánu vykonávajúceho výsluch; to neplatí ak ide o neodkladný úkon, ktorý nie je možné na hlavnom pojednávaní opakovať.“

314. V § 281 ods.2 sa vypúšťajú slová „alebo 3“.

315. V § 284 ods.2 sa slovo „prísnejšieho“ vo všetkých tvaroch nahrádza slovom „iného“

316. V § 287 ods. 1 v prvej vete sa vypúšťa slovo „spravidla“ a vypúšťajú sa aj slová „pokiaľ škoda v tam uvedenej výške nebola dosiaľ uhradená“.

317. V § 288 ods.1 v prvej vete sa slovo „odkáže“ nahrádza slovami „uznesením postúpi nárok súdu príslušnému podľa predpisu o občianskom súdnom konaní
“
318. V § 288 ods.2 sa slovo „odkáže súd poškodeného tiež so zvyškom jeho nároku“ nahrádza slovami „súd uznesením postúpi nárok poškodeného aj vo zvyšku súdu príslušnému podľa predpisu o občianskom súdnom konaní“.

319. V § 289 sa vypúšťa odsek 3.

320. V § 290 ods.2 sa vypúšťa čiarka za slovami „odsekov 1“ a slovo „3“.

321. V § 290 sa vypúšťa odsek 3.  

Odseky 4 až 6 sa označujú ako odseky 3 až 5.

322. V § 290 ods.4 sa vypúšťajú slová „zastavenie trestného stíhania podľa § 215 ods.3“.

323. V § 292 sa vypúšťajú odseky 2, 5 a 6.

Doterajšie odseky 3 a 4 sa označujú ako odseky 2 a 3.

324. V § 292 ods.3 sa vypúšťa bodkočiarka a slová „to neplatí pri sťažnosti proti uzneseniu o nevzatí obvineného do väzby“.

325. V § 293 ods.5 a vypúšťajú slová „alebo za podmienok uvedených v § 292 ods. 5“.

326. V § 293 ods.6 sa slová „horná hranica prevyšuje päť rokov“ nahrádzajú slovami „dolná hranica prevyšuje tri roky“.

327. V § 293 ods. 10 sa na konci pripája čiarka a slová „ak obvinený trvá na jeho prítomnosti.“.

328. V § 295 ods.2 sa na konci pripája táto veta: „Ak sa koná verejné zasadnutie o návrhu na ochranné opatrenie zhabania určenej peňažnej čiastky alebo o návrhu na ochranné opatrenie zhabania majetku, zápisnice o výpovedi svedka alebo znalca možno prečítať namiesto výsluchu svedka alebo znalca, iba ak nie je možné svedka vypočuť z dôvodov podľa § 263 ods.3 písm. a) alebo ide o neodkladný úkon a bol vykonaný spôsobom zodpovedajúcim ustanoveniam tohto zákona.

329. V § 297 sa vypúšťajú slová „alebo priznania páchania skutku pri konaní o dohode o vine a treste.“ a na konci sa pripája táto veta: „Na dôkaz získaný čítaním zápisnice o výpovedi svedka alebo obžalovaného smie súd prihliadnuť, ak sa oň skutkové zistenia v rozhodnutí, ktorým sa ukladá zhabanie určenej peňažnej čiastky alebo zhabanie majetku, opierajú v rozhodujúcej miere, len vtedy, ak bol obvinený, ktorý je podozrivý zo spáchania trestného činu spáchaného v súvislosti so zúčastnenou osobou spôsobom uvedeným v § 83a alebo 83b Trestného zákona, alebo obhajca o skoršom výsluchu svedka alebo spoluobžalovaného riadne a včas upovedomený, mohol sa ho zúčastniť alebo pozorovať správanie svedka alebo spoluobžalovaného počas výsluchu a klásť mu otázky; to neplatí ak ide o neodkladný úkon, ktorý nie je možné na hlavnom pojednávaní opakovať.“

330. V § 300 ods.1 sa v úvodnej vete vypúšťajú slová „alebo sudca“.

331. V § 301 sa na konci pripája čiarka a tieto slová „alebo ak tak ustanovuje tento zákon.“

332. V § 302 ods.2 sa na konci pripája čiarka a tieto slová: „ak tento zákon neustanovuje inak.“ 

333. V § 303 sa na konci pripája čiarka a tieto slová „ak tento zákon neustanovuje inak.“

334. V § 309 odsek znie: „(1) Odvolanie sa podáva na súde, proti ktorého rozsudku smeruje, a to do 15 dní od doručenia rovnopisu písomného vyhotovenia rozsudku.“

335. V § 309 ods.2 sa slovo „oznamuje“ nahrádza „doručuje“.

336. V § 310 ods.1 v úvodnej vete sa za slovo „poučená“ vkladajú slová „o lehotách“  a za slovo „odvolanie“ sa vkladá čiarka.

337. V § 310 ods. 2 sa za slovo „byť“ vkladá slovo „tiež“ a na konci sa pripája táto veta: „Ak v opravnom prostriedku, ktorý bol vyhlásený na hlavnom pojednávaní, nie sú uvedené náležitosti podľa § 311 ods. 2, prokurátor, obhajca obžalovaného, splnomocnenec poškodeného alebo spoločný zástupca poškodených, doplnia odvolanie o tieto náležitosti v lehote podľa § 309 ods. 1.“. 

338. V § 311 ods. 3 sa na konci pripája veta, ktorá znie:
„Ak ani postup podľa § 70 nevedie k uvedeniu náležitostí podľa § 311 ods.2, má sa za to, že odvolanie bolo podané proti všetkým výrokom, proti ktorým môže osoba oprávnená osoba podať odvolanie. Oprávnená osoba môže po začatí verejného zasadnutia takto určený rozsah odvolania zúžiť.“.

339. V § 317 ods.1 v úvodnej vete sa slovo „odvolateľ podal“ nahrádza slovom „oprávnená osoba podala“

340. V § 317 ods. 1 sa na konci pripájajú slová „písm. a) až k)“. 

341. V § 321 ods.2 v úvodnej vete sa slová „bolo odvolanie“ nahrádzajú slovami „je preskúmanie“.
 
342. V § 322 ods. 1 sa vypúšťa slovo „spravidla“,  za slová „alebo by“ sa vkladajú slová „bez pochýb“ a na konci sa pripája čiarka a slová „ktoré by odôvodňovali postup podľa odseku 4“.

343. V § 328 ods. 2 na konci sa vypúšťa bodka a pripájajú sa slová „alebo obžalovaný súhlasí so zmenou v zložení senátu“. 

344. § 329 znie: „Ak odvolací súd zruší napadnutý rozsudok len vo výroku o náhrade škody, nerozhodne sám vo veci rozsudkom a obžalovaný je v napadnutom rozsudku uznaný za vinného, uznesením postúpi nárok poškodeného na občianske súdne konanie súdu príslušnému podľa predpisu o občianskom súdnom konaní, prípadne na konanie inému príslušnému orgánu. Ak je obžalovaný v napadnutom rozsudku oslobodený, odvolací súd vždy odkáže poškodeného na občianske súdne konanie, prípadne na konanie pred iným príslušným orgánom.“

345. V § 331 ods. 2  sa slová „zločine, na ktorý zákon ustanovuje trest odňatia slobody, ktorého horná hranica prevyšuje osem rokov,“ nahrádzajú slovami „obzvlášť závažnom zločine“.

346. V § 331 ods.5 sa slová „o väzbe“ nahrádzajú slovami „o ďalšom trvaní väzby“.

347. V § 333 sa za odsek 3 vkladajú nové odseky 4 a 5, ktoré znejú:
„(4) Ak sa obvinený napriek riadnemu a včasnému predvolaniu bez náležitého ospravedlnenia opakovane nedostaví na verejné zasadnutie na prejednanie návrhu na schválenie dohody o vine a treste a jeho prítomnosť nemožno zabezpečiť ani predvedením, súd vec vráti prokurátorovi na podanie obžaloby alebo iné rozhodnutie.“
(5) Proti rozhodnutiu podľa odseku 4 môže prokurátor podať sťažnosť, ktorá má odkladný účinok.“.

Doterajšie odseky 4 až 6 sa označujú ako odseky 6 až 8. 

348. V § 334 ods.2 v tretej vete časť vety za bodkočiarkou znie: „ak sa poškodený nedohodol o náhrade škody s obvineným, postupuje sa podľa odseku 6.“ 

349. V § 334 ods.2 v štvrtej vete sa slovo „strany“ nahrádza slovom „obvinený a prokurátor“. 

350. V § 334 ods. 4 v druhej vete sa slová „a ods.2“ nahrádzajú slovami „h) a i).“ 

351.  § 334 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie: 
„(6) Ak sa poškodený v konaní o dohode o vine a treste nedohodol s obvineným o náhrade škody, súd uznesením postúpi nárok poškodeného na občianske súdne konanie súdu príslušnému podľa predpisu o občianskom súdnom konaní“.

352. V § 338 sa slová „bol spôsobilý“ vo všetkých tvaroch nahrádzajú slovom „mohol“.

353. V § 340 sa vypúšťa posledná veta. 

354. V § 347 ods. 2 za návestím sa vkladá nové písmeno a), ktoré znie:
„a) v súdnom konaní, ak sa úkon vykonáva po dovŕšení devätnásteho roku veku mladistvého,“. 

Doterajšie písmená a) a b) sa označujú ako písmená b) a c). 

355. V § 348 odsek 1 znie: 
„(1) Ak sa koná na základe dôvodu podľa § 204 ods. 1, sudca pre prípravné konanie vypočuje obvineného, najmä na okolnosti zadržania a skutočnosti odôvodňujúce návrh na vzatie do väzby, ak je podaný, a 
a)	prednostne určí termín vykonania hlavného pojednávania spravidla najneskôr do pätnástich  pracovných dní od podania obžaloby, ak vec nevybaví trestným rozkazom alebo neurobí niektoré z rozhodnutí podľa § 241 ods. 1 písm. a) až g); termín ihneď  oznámi prokurátorovi a obžalovanému, ktorému zároveň doručí obžalobu, a ak je na základe § 85 ods. 6 prítomný obhajca, oznámi termín hlavného pojednávania a doručí obžalobu aj obhajcovi, 
b)	so súhlasom obžalovaného vykoná hlavné pojednávanie ihneď po jeho výsluchu, ak to okolnosti prípadu umožňujú,
c)	rozhodne o vzatí do väzby, ak prokurátor podal taký návrh, alebo prepustí obžalovaného na slobodu, a to v lehotách a spôsobom podľa § 87, a
d)	umožní obžalovanému, ktorý bol vzatý do väzby a nemá obhajcu, aby si v primeranej lehote obhajcu zvolil; ak tak neurobí, obhajcu mu ustanoví sudca pre prípravné konanie.“. 

356. V § 349 ods. 1 znie: 
„(1) Samosudca vykonáva konanie o prečinoch a zločinoch okrem obzvlášť závažných zločinov.“

357. V § 349 ods.2 sa na konci pripájajú tieto slová „alebo ak ide vykonáva konanie o zločine proti mladistvému.“

358. V § 353 ods. 2 sa za písmenom f) vkladá nové písmená g) a h), ktoré znejú: 
„g) trest vyhostenia do siedmich rokov, 
h) trest zákazu pobytu“. 

Doterajšie písmeno g) sa označuje ako písmeno i).

359. V § 354 ods. 2  sa v prvej vete za slovo „poškodenému“ vkladajú slová „ktorý si uplatnil nárok na náhradu škody.“ 

360. § 354 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: 
„(3) Pri trestnom čine zanedbania povinnej výživy sa doručuje trestný rozkaz aj osobe, voči ktorej má obžalovaný zákonnú povinnosť vyživovať alebo zaopatrovať iného; ak je táto osoba pozbavená spôsobilosti na právne úkony alebo ak je jej spôsobilosť na právne úkony obmedzená, doručí sa trestný rozkaz osobe, do rúk ktorej je obžalovaný povinný plniť túto zákonnú povinnosť.“. 

361. V § 355 ods.2 druhá veta znie: „Ak sa trestný rozkaz ruší len vo výroku o náhrade škody, samosudca uznesením postúpi nárok poškodeného na občianske súdne konanie súdu príslušnému podľa predpisu o občianskom súdnom konaní.“

362. V § 355   sa za odsek 3 vkladá nový odsek 4, ktorý znie: 
„(4) Ak samosudca po podaní odporu nenariadi hlavné pojednávanie z dôvodu, že odpor bol podaný neoprávnenou osobou, oneskorene alebo z dôvodu jeho späťvzatia, odmietne odpor uznesením. Proti uzneseniu je prípustná sťažnosť, ktorá má odkladný účinok.“. 

Doterajšie odseky 4 až 8 sa označujú ako odseky 5 až 9.

363. V § 355 ods.5 sa slovo „prečin“ nahrádza slovami „trestný čin“.

364. V § 356 sa na konci pripája čiarka a dopĺňa sa písmenom c), ktoré znie:
„c) sa oprávnená osoba vzdala odporu, dňom vzdania sa odporu.“

365. V § 360 sa slovo „opatrenia predsedu senátu“ nahrádza slovom „uznesenia súdu“.

366. V § 362 ods.2 sa na konci pripája táto veta: „Súd návrh zamietne aj v prípade, ak bez akýchkoľvek pochybností zistil splnenie podmienok na konanie proti ušlému.“

367. V § 364 odsek 3 sa slovo „troch“ nahrádza slovom „šiestich“.

368. § 368 znie:

„§ 368

(1) Dovolanie možno podať proti právoplatnému rozhodnutiu súdu, ktorým bol porušený zákon alebo ak boli porušené ustanovenia o konaní, ktoré mu predchádzalo.“. 
(2) Rozhodnutím podľa odseku 1 sa rozumie
a)	rozsudok, 
b)	uznesenie o postúpení veci podľa § 280 ods. 2,
c)	uznesenie o zastavení trestného stíhania podľa § 281 ods. 1 a 2,
d)	uznesenie o podmienečnom zastavení trestného stíhania,
e)	uznesenie o podmienečnom zastavení trestného stíhania    spolupracujúceho obvineného,
f)	uznesenie o schválení zmieru a zastavení trestného stíhania, 
g)	rozhodnutie o uložení ochranného opatrenia,
h)	rozhodnutie o návrhu na povolenie obnovy konania,
i)	rozhodnutie, ktorým bol zamietnutý riadny opravný prostriedok podaný  proti rozhodnutiu uvedenému pod písmenami a) až h), alebo rozhodnutie, ktorým na základe riadneho opravného prostriedku bolo odvolacím súdom inak rozhodnuté,
j)	rozhodnutie o prípustnosti vydania alebo rozhodnutie o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu podľa osobitného predpisu.“.
(3) Dovolanie nemá odkladný účinok.

369. V § 369 odseky 1 a 2 znejú: 
„(1) Dovolanie z dôvodov uvedených v § 371 môže podať minister spravodlivosti len na podnet, pokiaľ tomu, kto podnet podal, tento zákon nepriznáva právo na podanie dovolania. Podnet na dovolanie musí obsahovať dôvod dovolania podľa § 371 a odôvodnenie.
(2) Proti právoplatnému rozhodnutiu alebo chybnému konaniu odvolacieho súdu môže podať dovolanie 
a)	generálny prokurátor proti ktorémukoľvek výroku, 
b)	obvinený vo svoj prospech proti výroku, ktorý sa ho priamo týka, 
c)	poškodený vo svoj prospech proti výroku, ktorý sa ho priamo týka a ak nárok na náhradu škody už nemôže uplatniť v občianskom súdnom alebo v inom konaní.“.

370. § 369 sa dopĺňa odsekmi 6 a 7, ktoré znejú:
„(6) Ak podnet podľa odseku 1 podala osoba uvedená v odseku 2 alebo 5, alebo v § 372 vete prvej, minister spravodlivosti o podnete nekoná; toho, kto podnet podal, o tom upovedomí.“
(7) Podnet na podanie dovolania neprislúcha poškodenému proti výroku o vine a treste, ktorý bol obžalovanému uložený, a spoluobžalovanému proti výroku, ktorý sa týka iného obžalovaného v tej istej veci.“.

371. § 370 znie:                                  

„§ 370
Lehota a miesto konania

(1) Ak sa dovolanie podáva v neprospech obvineného, možno ho podať do šiestich mesiacov od právoplatnosti rozhodnutia.
(2) Dovolanie sa podáva na súde, ktorý rozhodol v prvom stupni. Minister spravodlivosti alebo generálny prokurátor podáva dovolanie na dovolacom súde.“.

372. V § 371 ods. 1 písm. h) sa na konci pripájajú slová „alebo uložený trest je zjavne neprimeraný“.

373. V § 371 ods. 1 sa z písmeno i) vkladajú nové písmená j) a k), ktoré znejú:
„j) bolo uložené ochranné opatrenie, hoci na to neboli splnené zákonné podmienky,
k) proti obvinenému sa viedlo trestné stíhanie, hoci bolo neprípustné.“.

Doterajšie písmená j), k) a l) sa označujú ako písmená m), n) a o).

374. V § 372 sa na konci sa pripája táto veta: „Generálny prokurátor môže podať dovolanie aj vtedy, ak riadny opravný prostriedok podal obvinený a odvolací súd rozhodol v jeho prospech.“ 

375. Doterajší text § 372 sa označuje ako odsek 1 a dopĺňa sa odsekom 2, ktorý znie: 
„(2) Ten, koho dovolanie bolo zamietnuté, nemôže v tej istej veci podať ďalšie dovolanie.“.

376. V § 373 ods. 2 sa na konci pripájajú tieto vety: „Ak si obvinený obhajcu nezvolil, ustanoví mu ho na žiadosť v lehote do 30 dní súd, ktorý rozhodol v prvom stupni. Ak dovolanie podal minister spravodlivosti alebo generálny prokurátor priamo na dovolacom súde a obvinený si obhajcu nezvolil, ustanoví mu ho dovolací súd.“

377. V § 376 ods. 1 druhá veta znie: „Len čo uplynula lehota určená na vyjadrenie sa k dovolaniu všetkým stranám, predloží spisy dovolaciemu súdu; neskôr doručené vyjadrenie oprávnených osôb zašle za spisom.

378. Doterajší text § 376 sa označuje ako odsek 1 a dopĺňa sa odsekom 2, ktorý znie:
„(2) Ak bolo dovolanie podané ministrom spravodlivosti alebo generálnym prokurátorom, postupuje sa primerane podľa odseku 1.“.

379. V § 394 ods. 3 sa za slová „prokurátora o“ vkladajú slová „postúpení veci,“ a za   slovami „alebo o podmienečnom zastavení trestného stíhania“ sa vypúšťa čiarka.

380. V § 394 ods. 4 sa za slová „Európskeho súdu pre ľudské práva“ vkladajú slová „alebo Ústavného súdu Slovenskej republiky“.

381. V § 395 písm. c) sa za slovo „zomrel“ vkladajú slová „alebo bol vyhlásený za mŕtveho“.

382. V § 415 ods. 1 sa za slovami „na návrh odsúdeného“ vypúšťa čiarka a slová „alebo osoba, ktorá môže za odsúdeného podať odvolanie v jeho prospech“. 

383. V § 425 ods. 1 sa na konci pripája táto veta: „Pri zaistení sa postupuje primerane podľa § 50 ods. 2.“ 

384. V § 429 ods. 1 sa slová „sa bude zaplatenie vymáhať“ nahrádzajú slovami „bude nariadený výkon náhradného trestu odňatia slobody“.

385. § 431 sa vypúšťa.

386. V § 432 ods. 2 sa vypúšťajú slová „a vymáhanie by neviedlo k výsledku“.

387. V § 435 ods. 3 sa slová „do 30“ nahrádzajú slovami „do 60“.

388. V § 448 ods. 1 sa slovo „skončení“ nahrádza slovom „ukončení“ a slová „do jedného mesiaca“ sa nahrádzajú slovami „do 60 dní“ 

389. Nadpis v § 451 znie: „Podmienečné umiestnenie mimo výchovného zariadenia“.

390. V druhej hlave štvrtej časti nadpis štvrtého dielu  znie: 

„Výkon zhabania veci, výkon zhabania určenej peňažnej čiastky a výkon zhabania majetku “

391. Za § 461 sa vkladá § 461a, ktorý znie:

„§ 461a
Výkon zhabania určenej peňažnej čiastky

Na výkon zhabania určenej peňažnej čiastky sa primerane použijú ustanovenia § 429 až 433 tak, že namiesto náhradného trestu odňatia slobody sa primerane použijú ustanovenia § 423 až 428, ak zúčastnená osoba v lehote podľa § 429 určenú peňažnú čiastku nezaplatí. Súd zaistí takú časť majetku, ktorej hodnota zodpovedá výške v lehote podľa § 429 nezaplatenej určenej peňažnej čiastke. Taký majetok je vo vlastníctve Slovenskej republiky.

§ 461b
Výkon zhabania majetku

Na výkon zhabania majetku sa primerane použijú ustanovenia § 423 až 428.“

392. V druhej hlave štvrtej časti sa nad nadpis nad § 462 vkladá názov nového piateho dielu, ktorý znie:
„Piaty diel
Výkon detencie“

393. Nadpis nad § 462 sa vypúšťa.

394. V druhej hlave štvrtej časti sa piaty diel vrátane nadpisu označuje ako šiesty diel.

395. V § 475 sa vkladá nový odsek 1, ktorý znie:
„(1) Prezident môže milosťou odpustiť celý trest alebo jeho zvyšok. Zároveň môže určiť skúšobnú dobu na jeden rok až päť rokov a podmienky smerujúce k tomu, aby odsúdený viedol riadny život.“.

Doterajšie odseky 1 až 4 sa označujú ako odseky 2 až 5.

396. V § 477 písm. d) sa za slová „ktoré patria do pôsobnosti“ vkladajú slová „vyššieho vojenského súdu alebo“. 

397. V § 490 ods. 3 sa vypúšťa text písm. d). 

398. V § 496 odsek 6  znie:
„(6) Podkladom žiadosti o dodatočný súhlas dožiadaného štátu s trestným stíhaním pre iný trestný čin, než ktorý bol predmetom pôvodnej žiadosti o vydanie, je medzinárodný zatýkací rozkaz vydaný s primeraným použitím § 490. Na postup pri podaní žiadosti  o dodatočný súhlas sa primerane použije § 489.“. 

399. V § 498 ods. 1 sa pripája táto veta: „Rovnaké účinky  má aj doručenie žiadosti generálnej prokuratúre, ktorá o doručení žiadosti neodkladne informuje ministerstvo spravodlivosti. “ 

400. V § 498 odsek  3  znie:
„(3) Ak k žiadosti neboli pripojené listiny a údaje uvedené v odseku 2, vyžiada ich ministerstvo spravodlivosti a môže určiť lehotu na ich predloženie. V prípade, ak bola žiadosť doručená generálnej prokuratúre, vyžiada ministerstvo spravodlivosti tieto chýbajúce listiny a údaje na podnet generálnej prokuratúry. Ak informácie poskytnuté dožadujúcim štátom nie sú dostatočné na konanie alebo rozhodnutie slovenského orgánu o žiadosti, vyžiada ich ministerstvo spravodlivosti na jeho podnet.“.

401. V § 501 písmeno b) znie:
„b) ide o osobu, ktorej bolo v Slovenskej republike priznané postavenie azylanta, okrem prípadu, ak povinnosť vydať takého azylanta ustanovuje zákon, medzinárodná zmluva alebo rozhodnutie medzinárodnej organizácie, ktorým je Slovenská republika viazaná“

402. V § 502 ods. 1  prvá veta znie: „Predbežné vyšetrovanie vykoná prokurátor krajskej prokuratúry, ktorej ministerstvo spravodlivosti alebo generálna prokuratúra predložili žiadosť o vydanie osoby do cudziny alebo v ktorej obvode bola osobe, o ktorej vydanie by mohol iný štát žiadať, obmedzená osobná sloboda alebo  v ktorej obvode takáto osoba býva. “ 

403. V § 502 ods. 1  sa na konci pripája táto veta: „Príslušnosť na predbežné vyšetrovanie podľa tohto odseku sa vzťahuje aj na postup ustanovený  v § 507 ods. 1.“ 

404. V § 502  odsek 3 znie:
„(3) Vyžiadaná osoba, ktorá vzhľadom najmä na svoje právnické vzdelanie alebo z iných zreteľa hodných dôvodov sa chce v konaní obhajovať osobne a podľa názoru súdu takýto postup nie je v rozpore so záujmami spravodlivosti, môže sa výslovným vyhlásením vzdať povinnej obhajoby. To neplatí, ak je vyžiadaná osoba pozbavená spôsobilosti na právne úkony alebo ak je jej spôsobilosť na právne úkony obmedzená alebo ak je vyžiadanou osobou osoba mladistvá.“. 

405. § 502 sa dopĺňa odsekmi 4 a 5, ktoré znejú: 
„(4) Ak neexistujú prekážky, vzdanie sa povinnej obhajoby vezme opatrením na vedomie v štádiu od zadržania do ukončenia predbežného vyšetrovania sudca pre prípravné konanie a v konaní o prípustnosti vydania predseda senátu. 
(5) Vyžiadaná osoba môže svoje vyhlásenie podľa odseku 3 vziať späť. Úkony vykonané po rozhodnutí podľa odseku 4 do späťvzatia tohto vyhlásenia vyžiadanej osoby sa nemusia opakovať. Späťvzatie vyhlásenia o vzdaní sa povinnej obhajoby je nezrušiteľné.“.

	Doterajšie odseky 4 a 5 sa označujú ako odseky 6 a 7. 

406. V § 505 ods. 2 znie: 
„(2) Na konanie podľa odseku 1 je príslušný krajský súd, v obvode ktorého je činný prokurátor krajskej prokuratúry príslušný podľa § 502 ods. 1.“. 

407. V § 506 ods. 3 sa slová „v prípade uvedenom“ nahrádzajú slovami „v prípadoch uvedených“. 

408. § 506 sa dopĺňa odsekmi 4, 5 a 6, ktoré znejú:
„(4) Okrem dôvodov uvedených v odseku 3 predseda senátu krajského súdu príkazom nariadi prepustenie osoby na slobodu aj vtedy, ak došlo k odkladu vydania podľa § 511 ods. 1 a v trestnom stíhaní vedenom v Slovenskej republike, ktoré bolo dôvodom odkladu, nie sú dané dôvody väzby a osobe nebol nariadený výkon trestu odňatia slobody v Slovenskej republike 
a)	dňom, keď bol súd informovaný o rozhodnutí ministra spravodlivosti o odklade vydania, ak sa súčasne nerozhodlo o povolení  dočasného odovzdania osoby podľa § 511 ods. 2, alebo
b)	dňom vrátenia osoby, ktorá bola dočasne odovzdaná do cudziny podľa § 511 ods. 2. 
Zároveň rozhodne o spočívaní vydávacej väzby.
(5) Ak pominú dôvody rozhodnutia o spočívaní vydávacej väzby podľa odseku 4, spočívanie vydávacej väzby zaniká a vyžiadaná osoba nastúpi výkon vydávacej väzby. Ak v konaní uvedenom v odseku 4, ktoré bolo dôvodom odkladu, bola osoba následne vzatá do väzby, alebo konanie viedlo k uloženiu trestu odňatia slobody, postupuje sa podľa § 507.
(6) Na konanie podľa odsekov 1 až 4 je príslušný krajský súd, v obvode ktorého je činný prokurátor krajskej prokuratúry príslušný podľa §502 ods. 1.“.

409. V § 507 ods. 1 sa čiarka za slovami „vydávacej väzby“ nahrádza bodkočiarkou. 

410. V § 507 sa vypúšťa odsek 4. 

411. V § 509 odsek 2 znie: „Na konanie podľa odseku 1 je príslušný krajský súd, v obvode ktorého je činný  prokurátor krajskej prokuratúry príslušný podľa § 502 ods. 1.“  

412. V § 511 ods. 3 sa slová „písm. b) a c)“ nahrádzajú slovami „písm. c) až e).“.

413. V § 515 odseky  2, 3 a 4 znejú:
„(2) Cudzie rozhodnutie možno uznať vo výroku, ktorým bola vyslovená vina a
a) uloženie trestu bolo podmienečne odložené
b) bol uložený trest odňatia slobody alebo podmienečný trest odňatia slobody,
c) bol uložený  peňažný trest alebo zákaz činnosti, alebo
d) bolo vyslovené prepadnutie majetku alebo jeho časti, alebo zhabanie veci, ak sa nachádzajú na území Slovenskej republiky (ďalej len „cudzie majetkové rozhodnutie“).
(3) Pri uznaní cudzieho rozhodnutia nadväzujúceho na cudzie rozhodnutie podľa odseku 2, vrátane rozhodnutia, ktorým  bol premenený podmienečný trest alebo peňažný trest na trest odňatia slobody, súd skúma len splnenie podmienok uvedených v § 516 písm. b), f) a i), bez ohľadu na to, či sa o ich uznaní rozhoduje v rámci konania o uznanie cudzieho rozhodnutia podľa odseku 2 alebo v osobitnom konaní následne. Cudzie rozhodnutie, ktorým sa zmenilo už uznané cudzie rozhodnutie vo výroku o vine, má účinky na území Slovenskej republiky bez uznania.
(4) Cudzie rozhodnutia, ktorými sa uložil peňažný trest právnickej osobe a vyslovilo sa prepadnutie majetku právnickej osoby, možno tiež uznať.“.

414. V § 516 ods.1 písm. g) sa na konci pripájajú tieto slová: „alebo jej nebolo uložené zhabanie určenej peňažnej čiastky alebo zhabanie majetku,“

415. Nadpis v § 517 znie:  

„§ 517
Premena cudzieho rozhodnutia“

416. V § 517 ods. 1 v druhej vete sa slovo „premeniť“ nahrádza pojmom „zmeniť“. 

417. V § 517 ods. 2 znie: 
„(2) Ak dĺžka trvania a druh trestu odňatia slobody uloženého uznávaným cudzím rozhodnutím sú zlučiteľné s právnym poriadkom Slovenskej republiky, súd do rozhodnutia o uznaní prevezme trest uložený cudzím rozhodnutím bez jeho nahradenia podľa odseku 1. Tento postup je vylúčený, ak súd uzná cudzie rozhodnutie len pre niektorý z viacerých trestných činov, ktorých sa cudzie rozhodnutie týka.“.

418. § 517 sa dopĺňa odsekmi 4 a 5, ktoré znejú:
„(4) Cudzie rozhodnutia, ktorými sa uložil peňažný trest právnickej osobe a vyslovilo sa prepadnutie majetku právnickej osoby, sa uznajú tak, že trest v ňom uložený sa premení na ochranné opatrenie, ktorým je
a) pri peňažnom treste zhabanie určenej peňažnej čiastky a
b) pri rozhodnutí, ktorým sa vyslovilo prepadnutie majetku zhabanie majetku.
(5) Pri cudzom rozhodnutí, ktorým sa uložil peňažný trest právnickej osobe, môže ho slovenský súd nahradiť takou výškou určenej peňažnej čiastky, akú by mohol v konaní o zhabanie určenej peňažnej čiastky uložiť, ak by v konaní o uloženie určenej peňažnej čiastky konal.“.

419. V § 518 ods. 2 sa na konci pripája táto veta: „Ak je daná príslušnosť viacerých súdov, rozhoduje ten krajský súd, ktorému predložilo návrh ministerstvo spravodlivosti.“

420. V § 518 ods. 5 sa vypúšťa čiarka a  slová „žiadosť cudzieho orgánu a jej prílohy“. 

421. § 518 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie:
„(6) Ak sa vedie uznávacie konanie pre peňažný trest uložený právnickej osobe alebo rozhodnutie, ktorým sa vyslovilo prepadnutie majetku uložené právnickej osobe, odseky 2 až 4 sa použijú primerane aj na dotknutú právnickú osobu.“
 
422. V § 521 ods. 4 sa slová „podľa odsekov 1 a 2“ nahrádzajú slovami „podľa odsekov 2 a 3“. 

423. V § 522 ods. 3 s na konci pripája táto veta: „Ak sa v tomto prípade vyžaduje súhlas odsúdeného, tento súhlas možno odvolať iba do právoplatnosti rozhodnutia o uznaní cudzieho rozhodnutia.“.

424. V § 529 sa za odsekom 3 vkladá nový odsek 4, ktorý znie: 
„(4) Podnet na odovzdanie trestného konania obsahuje najmä: 
a)	meno a priezvisko obvineného, dátum a miesto jeho narodenia, štátne občianstvo, adresu trvalého pobytu v Slovenskej republike, adresu trvalého pobytu v štáte, do ktorého sa trestné konanie navrhuje odovzdať, ak sú k dispozícii,
b)	právnu kvalifikáciu trestného činu s uvedením príslušných zákonných ustanovení a opísanie skutkového deja s presným vyznačením času, miesta a spôsobu spáchania skutku,
c)	doslovné znenie zákonných ustanovení, podľa ktorých sa trestný čin posudzuje, s uvedením zákonnej sadzby, ktorá je naň v zákone ustanovená, spolu s ustanovením o premlčaní,
d)	informáciu o prerušení trestného konania, ak o tom bolo rozhodnuté, 
e)	ďalšie informácie odôvodňujúce postup podľa tohto ustanovenia.“.

Doterajšie odseky 4 a 5 sa označujú ako odseky 5 a 6. 

425. Nadpis v § 538 znie: 
„§ 538
Príslušnosť na prijatie a vybavenie dožiadania“

426. V § 539 ods. 2 druhá veta znie „Ak takýto rozpor nezistí, úkon povolí.“ Za druhú vetu sa vkladá nová tretia veta, ktorá znie: „Súčasne rozhodne o návrhu prokurátora o spôsobe vykonania úkonu.“. 

427. V § 542 ods.1 sa za slovo „strany“ vkladá čiarka a slová „ak tak rozhodne slovenský orgán,“.

428. Za § 542 sa vkladá § 542a, ktorý znie:

„§ 542a
Výsluch s použitím prostriedkov na prenos zvuku a obrazu

(1) Ak sú splnené podmienky uvedené v § 134 ods.1, alebo z iných vážnych dôvodov nie je žiaduce alebo možné, aby sa osoba, ktorá má byť vypočutá, dostavila osobne na územie dožadujúceho štátu, môže príslušný orgán tohto štátu požiadať o uskutočnenie výsluchu s použitím prostriedkov na prenos zvuku a obrazu. Vykonanie výsluchu zabezpečí na základe žiadosti o právnu pomoc príslušný prokurátor podľa § 538. Ak dožadujúci orgán žiada o vykonanie úkonu sudcom, úkon vykoná predseda senátu príslušného súdu. 
(2) Výsluch obvineného alebo podozrivého s použitím prostriedkov na prenos zvuku a obrazu možno vykonať len s jeho súhlasom a podľa práva štátu, ktorého orgán o vykonanie úkonu žiada a po rozhodnutí súdu podľa § 539 ods. 2.
(3) Na predvolanie dotknutej osoby sa  primerane použijú  ustanovenia tohto zákona.
(4) Pred začatím výsluchu orgán vykonávajúci úkon overí totožnosť vypočúvanej  osoby, čo zaznamená do  zápisnice. Počas výsluchu dozerá na dodržiavanie základných zásad právneho poriadku Slovenskej republiky. Ak sa domnieva, že v priebehu výsluchu dochádza k ich porušeniu, výsluch okamžite  preruší a zabezpečí nápravu.
(5) Vypočúvaná osoba má právo odmietnuť vypovedať podľa právnej úpravy dožiadaného alebo  dožadujúceho štátu. O tejto možnosti musí byť poučená.
(6) Ak vypočúvaná osoba odmietne vypovedať, hoci podľa tohto zákona má povinnosť vypovedať, použijú sa ustanovenia tohto zákona primerane.
(7) Ak sú splnené podmienky uvedené v § 134 ods.1 až 3 alebo z iných vážnych  dôvodov nie je žiaduce alebo možné, aby sa osoba, ktorá má byť vypočutá dostavila osobne na územie Slovenskej republiky, môže príslušný orgán požiadať cudzí štát o vykonanie výsluchu s použitím prostriedkov na prenos zvuku a obrazu. Ustanovenia odsekov 2, 3 a 5 sa  použijú primerane.“.

429. V piatej hlave piatej časti nadpis štvrtého dielu znie:

„Niektoré osobitné postupy vo vzťahu k cudzine“.

430. Za § 544 sa vkladá nový § 544a, ktorý znie:

,,§ 544a
Spoločný vyšetrovací tím

(1) Ak to umožňuje medzinárodná zmluva, spoločný vyšetrovací tím na plnenie úloh trestného konania možno vytvoriť na základe dohody na špecifický účel a obmedzený čas, ak
a)	trestné konanie vedené na území Slovenskej republiky vyžaduje vykonanie zložitých úkonov aj v zahraničí, alebo 
b)	vyšetrovanie trestného činu uskutočňuje niekoľko štátov, pričom okolnosti prípadu vyžadujú ich koordinovaný a spoločný postup, alebo
c)	vyšetrovanie trestného činu uskutočňované v zahraničí jedným alebo niekoľkými štátmi vyžaduje vykonanie zložitých úkonov na území Slovenskej republiky. 
(2) Žiadosť na uzavretie dohody podľa odseku 1 predkladá príslušný prokurátor prostredníctvom generálnej prokuratúry príslušnému orgánu cudzieho štátu. Žiadosť musí  obsahovať
a)	označenie trestnej veci, v ktorej je potrebné vytvoriť spoločný vyšetrovací tím, vrátane popisu skutku a právnej kvalifikácie
b)	dôvody, cieľ vytvorenia a dobu trvania spoločného vyšetrovacieho tímu 
c)	členov tímu za Slovenskú republiku
d)	pracovný jazyk
e)	spôsob velenia, právomoci a zodpovednosť členov tímu.
(3) Orgánom príslušným na uzavretie dohody za Slovenskú republiku je generálna prokuratúra po predchádzajúcom prerokovaní s ministrom spravodlivosti.
(4) Vedúci  spoločného vyšetrovacieho tímu je vždy zástupca orgánu činného v trestnom konaní Slovenskej republiky; ostatné podmienky činnosti spoločného vyšetrovacieho tímu upraví dohoda o jeho vytvorení. 
(5) Dôkazy získané členom spoločného vyšetrovacieho tímu na území štátu, kde tento tím pôsobí, vykonané v súlade s jeho právnym poriadkom, sú dôkazom v zmysle § 119 ods. 2 v trestnom konaní v Slovenskej republike.
(6) Členovia spoločného vyšetrovacieho tímu pôsobiaci na území Slovenskej republiky sú viazaní právnym poriadkom Slovenskej republiky a pokynmi príslušného orgánu činného v trestnom konaní alebo súdu Slovenskej republiky.
(7) Ak za podmienok uvedených v odseku 1 žiada o vytvorenie spoločného vyšetrovacieho tímu príslušný orgán cudzieho štátu použijú sa ustanovenia odsekov 1, 3, 4 a 5 primerane.“.

431. § 545 ods. 2 znie: 
„(2) Osobu uvedenú v odseku 1 nemožno dočasne odovzdať, ak
a)	má v konaní v cudzine postavenie obvineného,
b)	s dočasným odovzdaním osoba nesúhlasí,
c)	jej neprítomnosťou by sa zmenil alebo zmaril účel väzby alebo výkonu trestu vykonávaného na území Slovenskej republiky, 
d)	dočasné odovzdanie by neprimerane predĺžilo trvanie väzby, ktorá sa vykonáva na  území Slovenskej republiky, alebo
e)	dočasné odovzdanie by predĺžilo výkon trestu odňatia slobody vykonávaného na území Slovenskej republiky.“.

432. V § 546 odsek 2 znie:
(2) Po povolení dočasného odovzdania príkaz na premiestnenie osoby do cudziny vydá príslušný sudca pre prípravné konanie alebo v konaní pred súdom príslušný predseda senátu“ a vypúšťajú sa slová „okresný súd, v ktorého obvode je osoba vo väzbe alebo výkone trestu odňatia slobody“.

433. V § 549 sa dopĺňa odsekom 4, ktorý znie:
„(4) Na rozhodnutie o väzbe podľa odseku 2 je príslušný okresný súd, v ktorého obvode sa má vykonať úkon, alebo ktorému bol prokurátorom predložený návrh.“.

434. V § 553 odsek 2 znie: 
„(2) Obhajca, ktorý bol obvinenému ustanovený, má voči štátu nárok na odmenu a náhradu podľa tarify určenej osobitným predpisom, ako aj náhradu nákladov účelne vynaložených na získanie dôkazov, ak zákon neustanovuje inak. Na návrh obhajcu, ktorý bol obvinenému ustanovený rozhodne orgán činný v trestnom konaní alebo súd, pred skončením trestného konania o poskytnutí primeranej zálohy na odmenu a náhradu hotových výdavkov, ak je to odôvodnené najmä dĺžkou trvania konania, početnosťou a náročnosťou vykonávaných úkonov, medzinárodným prvkom alebo z iných dôležitých dôvodov. O návrhu rozhodne orgán činný v trestnom konaní alebo súd, ktorý vedie konanie v čase podania návrhu.“.

435. V § 553 sa za odsek 2  vkladá nový odsek 3, ktorý znie: 
„(3) O návrhu podľa odseku 2 orgán činný v trestnom konaní alebo súd rozhodne do  30 dní od jeho podania. Odmenu a náhrady hotových výdavkov orgán činný v trestnom konaní alebo súd vyplatí za vykonané úkony najneskôr do 60 dní od právoplatnosti rozhodnutia o ich priznaní.“.

Doterajšie odseky 3 až 5 sa označujú ako odseky 4 až 6.

436. V § 553 odsek 4 sa na konci pripája nová veta, ktorá znie: „Ustanovenie odsekov 2 a 3 sa použije primerane.“.

437. V § 553 ods. 6 sa  slová „odseku 4“ nahrádzajú slovami „odseku 5“. 

438. V § 555 ods.1 písm. c) sa na konci vypúšťa čiarka a pripája sa bodkočiarka a tieto slová: „ak ide o obhajobu za zníženú odmenu alebo náhradu, obvinený nahradí štátu odmenu a náhradu iba v rozsahu, v ktorom mu nebol priznaný nárok na zníženú odmenu alebo náhradu.“

439. V § 558 ods.2 sa vypúšťa slovo „nie“.

440. V § 564 ods.3 sa vypúšťajú slová „podľa doterajších predpisov“ vo všetkých tvaroch.

441. V § 564 ods.4 sa vypúšťajú slová „podľa doterajších predpisov“ vo všetkých tvaroch

442. V § 564 odsek 5 znie:
 „(5) Použité dôvody väzby podľa doterajších predpisov účinných do 31.marca 2008 sa považujú za použité dôvody väzby podľa tohto zákona a uplynuté lehoty väzby podľa doterajších predpisov účinných do 31.marca 2008 sa započítavajú do lehôt podľa tohto zákona. Na účely konania a rozhodovania o väzbe koná a rozhoduje o väzbe vo veciach, kde lehoty väzby začali plynúť pred 1.aprílom 2008, súd príslušný konať vo veci a o sťažnostiach vždy nadriadený súd. Konania o návrhu na predĺženie lehoty väzby na najvyššom súde začaté pred 1. aprílom 2008 najvyšší súd dokončí primerane podľa tohto zákona.“
  
443. V § 566 odsek 2 znie: 
„(2) Vo veciach, ktoré nadobudli právoplatnosť do 31. decembra 2005, môže v prospech obvineného generálny prokurátor na podnet alebo obvinený podať sťažnosť pre porušenie zákona podľa ustanovení § 566b až § 566j; konanie sa vykoná podľa tohto zákona.“

444. Za § 566 sa vkladajú § 566a až 566i, ktoré znejú:
 
„566a
Niektoré prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. apríla 2008

(1) Trestné stíhanie pre trestný čin, ktoré bolo začaté pred dňom nadobudnutia účinnosti tohto zákona vykoná a dokončí policajt príslušný podľa doterajších predpisov.
(2) Ustanovenie odseku 1 sa vzťahuje aj na vyšetrovanie vo veci, v ktorej prokurátor po nadobudnutí účinnosti tohto zákona vec vrátil policajtovi, ako aj na skrátené vyšetrovanie, o ktorom prokurátor po nadobudnutí účinnosti tohto zákona nariadil vyšetrovanie.
(3) Konanie začaté pred dňom nadobudnutia účinnosti tohto zákona sa dokončí podľa doterajších predpisov. 
(4) Konaním podľa ods. 3 sa rozumie podanie návrhu na obžalobu alebo iné rozhodnutie, ako aj konanie o dôvodoch a lehotách väzby vrátane konania o návrhu na predĺženie lehoty väzby najvyšším súdom.“.

§ 566b

(1) Proti právoplatnému rozhodnutiu súdu, ktorým bol porušený zákon, ako i proti právoplatnému rozhodnutiu súdu, ktoré bolo urobené na podklade chybného postupu konania môže obvinený alebo na podnet generálny prokurátor podať na najvyššom súde sťažnosť pre porušenie zákona. Porušením zákona alebo chybným postupom konania sa rozumie podstatné pochybenie, ktoré mohlo ovplyvniť rozhodnutie vo veci.
(2) Rozhodnutím súdu uvedeným v odseku 1 sa rozumie
a)	rozsudok alebo trestný rozkaz, ktorým obvinený bol uznaný za vinného a ktorý nadobudol právoplatnosť najneskôr 31. decembra 2005,
b)	rozhodnutie, ktorým bol zamietnutý riadny opravný prostriedok podaný proti rozhodnutiu uvedenému v písm. a), a ktoré bolo vydané najneskôr 31. decembra 2005.
(3) Proti výroku o treste možno sťažnosť pre porušenie zákona podať len vtedy, keď trest je v zrejmom nepomere k pomerom páchateľa alebo keď uložený druh trestu je v zrejmom rozpore s účelom trestu.
(4) Sťažnosť pre porušenie zákona možno podať len v prospech obvineného.
(5) Ak sa týka rozhodnutie uvedené v ods. 1 viacerých osôb, možno sťažnosť pre porušenie zákona podať tiež len proti tej časti rozhodnutia, ktorá sa týka niektorej z týchto osôb.
(6) Generálny prokurátor a obvinený môže vziať späť sťažnosť pre porušenie zákona, ktorú podali, a to až do doby, než sa najvyšší súd odoberie na záverečnú poradu. Späťvzatie sťažnosti vezme uznesením na vedomie predseda senátu najvyššieho súdu.
(7) Proti rozhodnutiu o sťažnosti pre porušenie zákona nie je prípustný riadny ani mimoriadny opravný prostriedok.
(8) Obvinený môže podať sťažnosť pre porušenie zákona len prostredníctvom obhajcu a v konaní musí byť zastúpený obhajcom.
(9) Osoby uvedené v ods. 1 majú právo za tým účelom nazerať do spisu.

§ 566c

(1) Najvyšší súd preskúma na podklade sťažnosti pre porušenie zákona správnosť napadnutých výrokov rozhodnutia a konania, ktoré mu predchádzalo.
(2)  Ak bola sťažnosť pre porušenie zákona obmedzená podľa § 405a ods. 5, preskúma správnosť len tých výrokov a predchádzajúceho konania, ktoré sa týkajú osoby, ktorej sa sťažnosť pre porušenie zákona týka.

§ 566d

(1) Ak zistí najvyšší súd, že zákon porušený nebol, sťažnosť pre porušenie zákona uznesením zamietne.
(2) Ak zistí najvyšší súd, že zákon bol porušený v neprospech obvineného, vysloví rozsudkom, že napadnutým rozhodnutím, prípadne jeho časťou alebo v konaní, ktoré takému rozhodnutiu predchádzalo, bol  porušený zákon. Ak najvyšší súd koná na neverejnom zasadnutí, rozhodne uznesením.
(3) Najvyšší súd súčasne s výrokom uvedeným v odseku 2 zruší napadnuté rozhodnutie alebo jeho časť, prípadne tiež chybné konanie, ktoré  mu predchádzalo. Ak je nezákonný len niektorý výrok napadnutého rozhodnutia a  možno ho oddeliť od ostatných, zruší len tento výrok. Ak však zruší, hoci i len sčasti, výrok o vine, zruší vždy súčasne celý výrok o treste, ako aj ďalšie výroky, ktoré majú vo výroku o vine svoj podklad. Zruší tiež ďalšie rozhodnutia na zrušené rozhodnutie obsahovo nadväzujúce, pokiaľ so zreteľom na zmenu, ku ktorej došlo zrušením, stratili podklad.
(4) Ak je dôvod, na základe ktorého rozhodol najvyšší súd v prospech niektorého obvineného, na prospech inému spoluobvinenému, rozhodne najvyšší súd vždy aj v jeho prospech.
 
§ 566e

(1) Ak po zrušení napadnutého rozhodnutia alebo niektorého jeho výroku treba urobiť vo veci nové rozhodnutie, prikáže najvyšší súd spravidla orgánu, o ktorého rozhodnutie ide, aby vec v potrebnom rozsahu znovu prejednal a rozhodol.
(2) Ak porušenie zákona záleží len v tom, že v napadnutom rozhodnutí niektorý výrok chýba alebo je neúplný, môže najvyšší súd bez toho, aby rozhodnutie zrušil, prikázať orgánu, o ktorého rozhodnutie ide, aby o chýbajúcom výroku rozhodol alebo neúplný výrok doplnil.
(3) Ak prikazuje najvyšší súd vec podľa ods. 1 alebo 2 na nové prejednanie a rozhodnutie, môže súčasne nariadiť, aby ju súd prejednal a rozhodol v inom zložení senátu. Z dôležitých dôvodov môže tiež vec prikázať na prejednanie a rozhodnutie inému súdu.
(4) Orgán, ktorému vec bola prikázaná, je viazaný právnym názorom, ktorý vyslovil vo veci najvyšší súd, a je povinný vykonať procesné úkony, ktorých vykonanie najvyšší súd nariadil.

§ 566f

Najvyšší súd môže pri zrušení napadnutého rozhodnutia tiež sám hneď rozhodnúť vo veci, ak možno rozhodnutie urobiť na podklade skutkového stavu, ktorý bol v napadnutom rozhodnutí správne zistený, prípadne objasnený postupom podľa § 405i. 

§ 566g

Ak najvyšší súd vyslovil, že zákon bol porušený v neprospech obvineného, nemôže v novom konaní dôjsť k zmene rozhodnutia v jeho neprospech.

§ 566h

(1) O sťažnosti pre porušenie zákona rozhoduje najvyšší súd na verejnom zasadnutí.
(2) Na neverejnom zasadnutí môže najvyšší súd rozhodnúť, ak obvinený a generálny prokurátor výslovne vyhlásili, že súhlasia s prejednaním veci na neverejnom zasadnutí.

§ 566i

(1) Smrť obvineného alebo vyhlásenie obvineného za mŕtveho neprekáža uskutočneniu konania na podklade sťažnosti pre porušenie zákona; trestné stíhanie nemožno zastaviť preto, že obvinený zomrel.
(2) Ak nemožno upovedomenie o verejnom zasadnutí doručiť osobe, ktorá rozhodnutím o sťažnosti pre porušenie zákona môže byť priamo dotknutá, stačí o konaní verejného zasadnutia upovedomiť jej obhajcu. Ak nemá táto osoba obhajcu, treba jej ho na ten účel ustanoviť. Ustanovenie § 40 sa použije primerane.
(3) Ak sa vykonáva na obvinenom trest odňatia slobody uložený mu pôvodným rozsudkom a najvyšší súd na podklade sťažnosti pre porušenie zákona výrok o tomto treste zruší, rozhodne súčasne o väzbe.
(4)  Generálny prokurátor môže výkon rozhodnutia, proti ktorému podal sťažnosť pre porušenie zákona, odložiť alebo prerušiť až do rozhodnutia najvyššieho súdu. Po podaní sťažnosti pre porušenie zákona môže tak urobiť aj najvyšší súd.

 § 566j

Ak na rozhodnutie o sťažnosti pre porušenie zákona treba objasniť nejakú okolnosť, vykoná potrebné  vyšetrenie predseda senátu najvyššieho súdu alebo na jeho žiadosť niektorý orgán činný v trestnom konaní alebo súd. Pre také vyšetrenie platia ustanovenia šiestej hlavy prvej časti. V obzvlášť naliehavých prípadoch možno na zaistenie dôkazného materiálu použiť na podklade uznesenia senátu i prostriedky uvedené v štvrtej hlave prvej časti.“.

445. § 567 sa dopĺňa odsekmi 4 a 5, ktoré znejú:
„(4) Ak rozhodnutie, proti ktorému smeruje návrh na obnovu konania, vydal v prvom stupni krajský súd alebo vyšší vojenský súd, rozhoduje o takom návrhu okresný súd v sídle krajského súdu alebo vojenský obvodový súd.
(5) Rozhodnutím podľa § 394 ods. 3 sa rozumie aj právoplatné rozhodnutie vyšetrovateľa o postúpení veci alebo o zastavení trestného stíhania vydané pred 1. januárom 2006.“.

446. Za § 567 sa vkladá § 567a, ktorý znie:

„§ 567a

(1) Vo veciach uvedených v § 349 ods.1, o ktorých pred 1.aprílom 2008 už konal na hlavnom pojednávaní súd v senátnom zložení, dokončí súd konanie v senátnom zložení; to neplatí, ak sa hlavné pojednávanie vykonáva znovu.
 (2 Ak bol pred 1.aprílom 2008 odsúdený podľa § 429 ods. 1 vyzvaný na zaplatenie peňažného trestu, konanie sa dokončí podľa doterajších predpisov. 
(3) O podnetoch na podanie dovolania osobami, ktorým tento zákon priznáva právo na podanie dovolania, v ktorých dovolanie nebolo podané do dňa účinnosti tohto zákona na dovolací súd, sa ďalej nekoná. Toho, kto podnet podal, o tom upovedomí orgán, na ktorom sa v čase účinnosti tohto zákona nachádza príslušný trestný spis.
(4) Ustanovenie § 277 ods. 5 posledná veta sa použije aj na konania vo veciach, v ktorých bola podaná obžaloba pred 1. januárom 2006. 
(5)  Vo veciach, v ktorých bola podaná obžaloba pred 1. januárom 2006 môže prokurátor so súhlasom súdu začať konanie o dohode o vine a treste podľa § 232 a 233. Na návrh prokurátora a po zistení stanoviska obžalovaného súd na tento účel poskytne prokurátorovi potrebnú lehotu, a ak  bolo hlavné pojednávanie už začaté, toto odročí. Ak prokurátor podá súdu v stanovenej lehote návrh na schválenie uzavretej dohody o vine a treste, postupuje súd podľa § 331 až 335 tohto zákona. Ak prokurátor v stanovenej lehote takýto návrh nepodá alebo ak súd dohodu o vine a treste podľa § 334 ods. 3 neschváli, súd postupuje a pokračuje v konaní podľa predpisov účinných do 1. januára 2006.

Čl. II

Zákon č. 403/2004 Z. z. o európskom zatýkacom rozkaze a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č.342/2007 Z.z. sa mení a dopĺňa takto:

1. V § 1 ods.1 sa vypúšťa odkaz 1. Poznámka pod čiarou k odkazu 1 sa vypúšťa.

2. V § 1 ods. 2 druhá veta znie: 
„Trestný poriadok sa použije aj vo vzťahu k členským štátom  na konanie o vydaní osôb na trestné stíhanie alebo výkon trestu odňatia slobody alebo ochranného opatrenia, ak nemožno postupovať podľa tohto zákona z dôvodu na strane právneho poriadku vykonávajúceho štátu.“

3. V § 1 sa vypúšťa  odsek 3.

4. V § 2 sa za písmeno a) vkladá nové písmeno b), ktoré znie: 
„b) trestom odňatia slobody aj ochranné opatrenie spojené s obmedzením osobnej slobody.“ 

Doterajšie písmená b) až h) sa označujú ako písmená c) až i). 

5. V § 2 písm. c) sa  vypúšťajú slová „alebo ochranného opatrenia“. 

6. V § 2 písmeno i) znie: 
„i) záznamom súbor údajov vložených príslušným orgánom členského štátu do Schengenského informačného systému2a) na základe rozhodnutia príslušného justičného orgánu štátu pôvodu doplnený o informácie podľa § 15 ods. 3 .“ 

Poznámka pod čiarou k odkazu 2a) znie: „2a) Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14.júna 1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach, podpísaný v Schengene 19.júna 1990 (Mimoriadne vydanie Ú.v. EÚ,kap.19/zv.2, Ú.v. ES L 239, 22.9.2000) v platnom znení.“.

7. V § 3 odsek 1 znie: 
„(1) Pri postupe podľa tohto zákona slovenské orgány vo vzťahu k členským štátom nepoužijú príslušné ustanovenia medzinárodných zmlúv upravujúcich vydávanie osôb2b); to sa netýka vzťahov medzi Slovenskou republikou a tretími štátmi.

Poznámka pod čiarou k odkazu 2b) znie: 
„2b)  Oznámenie Federálneho ministerstva zahraničných vecí č.549/1992 Zb. o dojednaní Európskeho dohovoru o vydávaní, oznámenie Ministerstva zahraničných veci č.10/1997 Z.z. Dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vydávaní, oznámenie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č.11/1997 Z.z. Druhý dodatkový protokol k Európskemu dohovoru o vydávaní, oznámenie Federálneho ministerstva zahraničných vecí č.552/1992 Zb. o dojednaní Európskeho dohovoru o potlačovaní terorizmu, čl. 59 až 66 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14.júna 1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach, podpísaný v Schengene 19.júna 1990 (Mimoriadne vydanie Ú.v. EÚ,kap.19/zv.2, Ú.v. ES L 239, 22.9.2000) v platnom znení

8.  § 4 znie:  

„§4

(1) Vydávanie osôb sa na základe európskeho zatýkacieho rozkazu uskutočňuje medzi členskými štátmi podľa zásady vzájomného uznávania rozhodnutí justičných orgánov členských štátov. Európsky zatýkací rozkaz má na území Slovenskej republiky rovnaké účinky ako príkaz na zatknutie podľa Trestného poriadku.3)
(2) Európsky zatýkací rozkaz  možno vydať pre skutky, za ktoré možno uložiť podľa právneho poriadku štátu pôvodu trest odňatia slobody s hornou hranicou najmenej jeden rok alebo v prípade, ak sa žiada o vydanie na výkon už uloženého trestu odňatia slobody, možno európsky zatýkací rozkaz vydať vtedy, ak uložený trest odňatia slobody alebo jeho zvyšok, ktorý sa má vykonať, je najmenej štyri mesiace. Viaceré tresty alebo nevykonané zvyšky viacerých trestov sa spočítavajú.
(3) Európsky zatýkací rozkaz vydaný na účely trestného stíhania možno vykonať, ak bol vydaný pre skutok, ktorý je podľa právneho poriadku Slovenskej republiky a právneho poriadku štátu pôvodu trestným činom, ak možno podľa právneho poriadku štátu pôvodu za takýto skutok uložiť trest odňatia slobody s hornou hranicou najmenej dvanásť mesiacov a ak  nie je dôvod na odmietnutie jeho vykonania podľa tohto zákona.
(4) Európsky zatýkací rozkaz vydaný na účely vykonania už uloženého trestu odňatia slobody možno vykonať, ak uložený trest odňatia slobody alebo jeho zvyšok, ktorý sa má vykonať, je najmenej štyri mesiace a ak  nie je dôvod na odmietnutie jeho vykonania. Viaceré tresty alebo nevykonané zvyšky viacerých trestov sa spočítavajú.
(5) Ak sa žiada o vydanie pre trestný čin, za ktorý možno v štáte pôvodu  uložiť trest odňatia slobody  s hornou hranicou trestnej sadzby najmenej tri roky a ktorý spočíva v jednom alebo viacerých konaniach uvedených v odseku 6 označených  príslušným orgánom štátu pôvodu v európskom zatýkacom rozkaze, vykonávajúci justičný orgán neskúma, či ide o čin trestný podľa práva vykonávajúceho štátu.
(6) Konaním podľa odseku 5  sa rozumie		
1. účasť na zločinnom spolčení, 
2. terorizmus, 
3. obchodovanie s ľuďmi, 
4. sexuálne vykorisťovanie detí a detská pornografia, 
5. nedovolené obchodovanie s omamnými a psychotropnými látkami, 
6. nedovolené obchodovanie so zbraňami, strelivom a výbušninami, 
7. korupcia, 
8. podvod vrátane podvodu týkajúceho sa finančných záujmov Európskych spoločenstiev podľa Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev z 26. júla 1995, 
9. legalizácia príjmov z trestnej činnosti, 
10. falšovanie a pozmeňovanie meny vrátane eura, 
11. počítačová kriminalita, 
12. trestné činy proti životnému prostrediu vrátane nedovoleného obchodovania s ohrozenými živočíšnymi a rastlinnými druhmi, ich plemenami a odrodami, 
13. uľahčenie neoprávneného prekročenia štátnej hranice a neoprávneného pobytu, 
14. vražda, závažné ublíženie na zdraví, 
15. nedovolené obchodovanie s ľudskými orgánmi a tkanivami, 
16. únos, obmedzovanie osobnej slobody a branie rukojemníka, 
17. rasizmus a neznášanlivosť, 
18. organizovaná alebo ozbrojená lúpež, 
19. nedovolené obchodovanie s kultúrnymi objektmi vrátane starožitností a umeleckých diel, 
20. podvodné konanie, 
21. vymáhanie peňazí alebo inej výhody a vydieranie, 
22. falšovanie, pozmeňovanie výrobkov vrátane konaní porušujúcich práva duševného vlastníctva alebo ich distribúcia, 
23. falšovanie a pozmeňovanie verejných listín a obchodovanie s takými listinami, 
24. falšovanie a pozmeňovanie platobných prostriedkov, 
25. nedovolené obchodovanie s hormonálnymi látkami a ďalšími prostriedkami na podporu rastu, 
26. nedovolené obchodovanie s jadrovými alebo rádioaktívnymi materiálmi, 
27. obchodovanie s odcudzenými vozidlami, 
28. znásilnenie, 
29. podpaľačstvo, 
30. trestné činy podliehajúce právomoci Medzinárodného trestného súdu, 
31. nezákonné ovládnutie lietadla alebo plavidla, alebo
32. sabotáž. 
(7) Na to, aby štát pôvodu zaradil trestný čin, pre ktorý sa žiada vydanie, do niektorej z kategórií podľa odseku 6, sa nevyžaduje, aby sa pomenovanie alebo znaky trestného činu podľa právneho poriadku štátu pôvodu a vykonávajúceho štátu zhodovali.“ 

9. V poznámke pod čiarou k odkazu 3 sa citácia „69 Trestného poriadku“ nahrádza citáciou „73 Trestného poriadku“. 

10. Nadpis v § 5 znie: 

„§ 5
Spôsob styku a zasielanie písomností“

11. V § 5 ods. 2 sa vypúšťa druhá veta. 

12. § 5 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: 
„(3) Vo vzťahu k členským štátom, ktoré používajú Schengenský informačný systém, je styk možný aj prostredníctvom osobitného útvaru Policajného zboru SIRENE (ďalej len „SIRENE“). Vo vzťahu k členským štátom, ktoré nepoužívajú Schengenský informačný systém, je styk možný aj prostredníctvom Medzinárodnej organizácie kriminálnej polície (ďalej len „Interpol“).“

13. V § 7 ods. 2 sa na konci pripája bodkočiarka a tieto slová: „to neplatí, ak sa použije jazyk podľa § 3 ods. 3 a 4.“

14. V § 7 odsek  3 znie: 
„(3) Preklad ostatných písomností a iných informácií súvisiacich s vykonaním európskeho zatýkacieho rozkazu sa nevyžaduje.“

15.  V § 7 sa vypúšťa odsek 4. 

16. V § 8 ods. 1 sa slová „slovenský orgán“ nahrádzajú slovami „ministerstvo spravodlivosti“. 

17. V § 8 odsek 3 znie: 
„(3) Žiadosti príslušného orgánu iného členského štátu o súhlas s prevozom územím Slovenskej republiky sa zasielajú ministerstvu spravodlivosti. O žiadosti iného členského štátu o súhlas s prevozom územím Slovenskej republiky rozhoduje minister spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „minister spravodlivosti“); žiadosť musí obsahovať údaje uvedené v odseku 2. Prevoz osoby územím Slovenskej republiky vykoná policajný útvar určený ministrom vnútra Slovenskej republiky. Počas prevozu územím Slovenskej republiky sa obmedzí osobná sloboda prevážanej osoby na zabránenie jej úteku. Na obmedzenie osobnej slobody prevážanej osoby sa použijú donucovacie prostriedky podľa osobitného predpisu upravujúceho použitie donucovacích prostriedkov4a).“

Poznámka pod čiarou k odkazu 4a) znie: „§ 50 až 68a zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.171/1993 Z.z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov. 

18. V § 8 ods. 5 sa slovo „Aj“ nahrádza slovom „Ak“. 

19. V § 9 ods. 1 sa na konci pripája čiarka a tieto slová: „pre ktorý bol vydaný európsky zatýkací rozkaz.“. 

20. § 10 vrátane nadpisu znie: 

„§10
Vydanie európskeho zatýkacieho rozkazu

(1) Ak okolnosti dostatočne naznačujú, že by sa obvinený mohol zdržiavať alebo sa zdržiava v inom členskom štáte a je potrebné ho vyžiadať, predseda senátu vydá európsky zatýkací rozkaz; v prípravnom konaní vydá európsky zatýkací rozkaz  na návrh prokurátora sudca pre prípravné konanie.
(2) Európsky zatýkací rozkaz  podľa odseku 1 možno vydať vtedy, ak je pre rovnaký skutok vydaný príkaz na zatknutie3), medzinárodný zatýkací rozkaz4b), alebo rozhodnutie, ktorým bol právoplatne a vykonateľne uložený nepodmienečný trest odňatia slobody.
(3) Európsky zatýkací rozkaz sa vystaví na tlačive podľa vzoru uvedeného v prílohe č. 1 a musí obsahovať náležitosti, ktoré sú v ňom uvedené, vrátane kategórie trestného činu.
(4) Ak má súd informáciu o príslušnom vykonávajúcom justičnom orgáne, zašle európsky zatýkací rozkaz tomuto orgánu. Rovnopis európskeho zatýkacieho rozkazu súčasne zašle ministerstvu spravodlivosti a SIRENE, ktorý ho odstúpi Interpolu, ak SIRENE nie je príslušný vo veci konať. V prípravnom konaní zašle súd európsky zatýkací rozkaz aj prokurátorovi, o ktorého návrhu rozhodol.
(5) Súd, ktorý vydal európsky zatýkací rozkaz, zabezpečí ihneď po zistení miesta pobytu osoby, ktorú treba vyžiadať, alebo po jej zadržaní na území iného členského štátu, jeho preklad prekladateľom vymenovaným podľa osobitného predpisu5) do jazyka podľa § 7.“

Poznámka pod čiarou k odkazu 4b znie: „4b) § 490 Trestného poriadku“. 

21. Za § 10 sa vkladajú § 10a a 10b, ktoré vrátane nadpisov znejú: 

„§ 10a
Strata platnosti európskeho zatýkacieho rozkazu

(1)	Európsky zatýkací rozkaz stráca platnosť:
a)	odovzdaním vydanej osoby súdu podľa § 10b,
b)	odvolaním; súd, ktorý vydal európsky zatýkací rozkaz, ho odvolá, ak zanikli dôvody, pre ktoré bol vydaný, alebo ak súd následne zistil, že také dôvody neexistovali; európsky zatýkací rozkaz vydaný na návrh prokurátora súd odvolá na  návrh prokurátora, alebo
c)	vydaním nového európskeho zatýkacieho rozkazu v tej istej veci.
(2) Po podaní obžaloby v trestnej veci, v ktorej bol vydaný európsky zatýkací rozkaz v prípravnom konaní, vydá súd, ktorému bola podaná obžaloba, nový európsky zatýkací rozkaz, ak vyžiadaná osoba nebola v členskom štáte zadržaná a naďalej trvajú dôvody vydania európskeho zatýkacieho rozkazu. Inak európsky zatýkací rozkaz vydaný v prípravnom konaní odvolá. Rovnako sa postupuje v prípade, ak počas trestného konania dôjde k zmene vecnej alebo miestnej príslušnosti súdu. 

(3) Odvolanie európskeho zatýkacieho rozkazu nevylučuje vydanie nového európskeho zatýkacieho rozkazu v tej istej veci. 

(4) Súd o odvolaní alebo vydaní nového európskeho zatýkacieho rozkazu ihneď informuje ministerstvo spravodlivosti, prokuratúru a SIRENE.

§10b
Odovzdanie vydanej osoby súdu

Útvar Policajného zboru určený ministrom vnútra Slovenskej republiky vydanú osobu prevezme a bez odkladu odovzdá súdu, ktorého sudca vydal európsky zatýkací rozkaz. Ak sa osoba vydáva na základe európskych zatýkacích rozkazov viacerých súdov, odovzdá sa osoba súdu podľa pokynu ministerstva spravodlivosti, ktoré zohľadní všetky okolnosti, najmä závažnosť činu, dátum vydania a účel vydania európskeho zatýkacieho rozkazu. Ak výkon trestu, na ktorého vykonanie bola osoba z cudziny vydaná, bol už nariadený, odovzdá sa osoba najbližšiemu ústavu na výkon väzby.“

22. § 11 vrátane nadpisu znie:

„§11
Dočasné prevzatie vyžiadanej osoby

(1) Súd, ktorého predseda senátu a v prípravnom konaní sudca na návrh prokurátora vydal európsky zatýkací rozkaz, môže požiadať vykonávajúci justičný orgán o dočasné odovzdanie vyžiadanej osoby na územie Slovenskej republiky, ak bol európsky zatýkací rozkaz vydaný na účely trestného stíhania.
(2) Súd v žiadosti adresovanej vykonávajúcemu justičnému orgánu uvedie, na aké úkony je prítomnosť vyžiadanej osoby potrebná; súčasne označí deň alebo časové obdobie, na ktoré je jej prítomnosť potrebné zabezpečiť. 
(3) Ak vykonávajúci justičný orgán povolí dočasné odovzdanie osoby, rozhodne sudca, v prípravnom konaní sudca na návrh prokurátora, že táto osoba bude počas dočasného prevzatia na území Slovenskej republiky vo väzbe. Sudca v uznesení uvedie, že väzba sa začína dňom prevzatia tejto osoby na územie Slovenskej republiky. 
(4) Podmienky dočasného prevzatia dojedná súd priamo s vykonávajúcim justičným orgánom, a v prípade, ak sú dané podmienky odkladu odovzdania osoby zo štátu vykonávajúceho justičného orgánu, písomnou formou. Podmienky písomne dojednanej dohody sú záväzné pre všetky slovenské orgány. Termín prevzatia dojedná aj s útvarom Policajného zboru príslušným na prevzatie osoby.
(5) Vyžiadanej osobe po jej dočasnom prevzatí musí byť umožnené zúčastniť sa konania o vykonanie európskeho zatýkacieho rozkazu pred vykonávajúcim justičným orgánom.“

23. Nadpis v § 12 znie: „Zásada špeciality vo vzťahu k osobe vydanej z členského štátu“.

24. V § 12 ods.2 písm. g) sa slová „podľa rámcového rozhodnutia1)“ vypúšťajú.

25. V § 12 sa  za odsek 3 vkladá nový odsek 4, ktorý znie: 

„Odsek 1 nebráni slovenským orgánom vykonať opatrenia, ktoré prerušujú plynutie premlčacej doby, ako aj neodkladné opatrenia na zabránenie zmarenia trestného konania

Doterajšie odseky 4 až 6 sa označujú ako odseky 5 až 7.

26. V § 12 odsek 5 znie: 

„(5) Ak má byť osoba stíhaná pre trestný čin spáchaný pred vydaním, ktorý nebol predmetom pôvodného európskeho zatýkacieho rozkazu, alebo sa má voči nej vykonať trest odňatia slobody, ktorý jej bol uložený súdom Slovenskej republiky pred jej vydaním, a nebol predmetom pôvodného európskeho zatýkacieho rozkazu, žiadosť o dodatočný súhlas s trestným stíhaním alebo výkonom trestu odňatia slobody sa zašle justičnému orgánu vykonávajúceho štátu spôsobom podľa § 5, s doplnenými informáciami podľa § 15 ods.3 a s prekladom do jazyka podľa § 7. “

27. Za § 12 sa vkladá § 12a, ktorý znie: 

„§ 12a
Vydanie s výhradou

(1) Ak vykonávajúci štát vydal osobu s výhradou, výhrade sa musí vyhovieť okrem prípadu, ak osoba, ktoré občanom vykonávajúceho štátu, bola vydaná do Slovenskej republiky na trestné stíhanie s výhradou, že slovenské orgány umožnia, aby táto osoba vykonala prípadný nepodmienečný trest odňatia slobody uložený slovenským súdom na území vykonávajúceho štátu, táto osoba nedala súhlas na výkon takého trestu vo vykonávajúcom štáte alebo nedal taký súhlas jej právny zástupca, ak to požaduje Slovenská republika alebo vykonávajúci štát vzhľadom na vek, fyzický alebo psychický stav takej osoby, a skutok, pre ktorý bol uložený trest je podľa právneho poriadku vykonávajúceho štátu trestným činom alebo by bol trestným činom, ak by bol spáchaný na jeho území.
(2)Ak bola osoba vydaná do Slovenskej republiky na trestné stíhanie len s výhradou, že slovenské orgány umožnia, aby táto osoba vykonala prípadný trest uložený slovenským súdom na území vykonávajúceho štátu, ministerstvo spravodlivosti nemôže v takom prípade odmietnuť udeliť súhlas s odovzdaním podľa Trestného poriadku, ak vykonávajúci štát trvá na postupe podľa medzinárodnej zmluvy, ktorá bola ratifikovaná a vyhlásená spôsobom ustanoveným zákonom, a podmienky takej medzinárodnej zmluvy sú  splnené. 
(3) Ak bola osoba vyžiadaná alebo vydaná na výkon trestu odňatia slobody len pre niektorý z trestných činov, pre ktoré jej bol skôr uložený úhrnný alebo súhrnný trest, určí súd na verejnom zasadnutí primeraný trest za trestné činy, na ktoré sa vydanie vzťahuje. 
(4) Ak vykonávajúci štát vydá na výkon trestu odňatia slobody osobu, ktorej bol trest uložený právoplatným rozsudkom, s výhradou voči konaniu, ktoré vydaniu rozsudku predchádzalo, súd na verejnom zasadnutí vydanú osobu vypočuje a ak
a) vydaná osoba proti výkonu uloženého trestu nenamieta, súd rozhodne, že sa rozsudok vykoná, alebo 
b) vydaná osoba s výkonom uloženého trestu nesúhlasí, súd v potrebnom rozsahu rozsudok zruší a súčasne rozhodne o väzbe. Ak treba doplniť skutkové zistenia, môže vec vrátiť prokurátorovi na došetrenie; v ostatných prípadoch pokračuje súd po právoplatnosti rozhodnutia v konaní na podklade pôvodnej obžaloby. 
(5) Na konanie podľa odseku 4 je príslušný súd, ktorý vo veci rozhodol v prvom stupni. 
(6) Proti rozhodnutiu podľa odseku 4 písm. b) je prípustná sťažnosť, ktorá má, ak nejde o rozhodnutie o väzbe, odkladný účinok.“

28. V § 13 sa za slovo „nebolo“ vkladá slovo „právoplatne“.

29. Za § 13 sa vkladajú § 13a a 13b, ktoré znejú:

§ 13a
Ďalšie vydanie osoby zo Slovenskej republiky do iného členského štátu

(1)  Osobu, ktorá bola vydaná do Slovenskej republiky na  základe európskeho zatýkacieho rozkazu, možno vydať bez súhlasu vykonávajúceho štátu  do iného členského štátu ako je vykonávajúci členský štát na základe európskeho zatýkacieho rozkazu vydaného iným členským štátom pre akýkoľvek trestný čin spáchaný pred jej vydaním, ak osoba
a) po prepustení z väzby, alebo výkonu trestu odňatia slobody sa zdržiava na území Slovenskej republiky viac ako 45 dní napriek tomu, že ho mohla opustiť, 
b) opustí územie Slovenskej republiky a dobrovoľne sa vráti späť,
c) súhlasí s vydaním do iného členského štátu na základe európskeho zatýkacieho rozkazu alebo, 
d) ak osoba nie je chránená zásadou špeciality v súlade s ustanovením § 12 ods. 2 písm. a), b), e), f) a g).
(2) Vyhlásenie o súhlase podľa ods. 1 písm. c) uskutoční osoba pred prokurátorom  do zápisnice v prítomnosti obhajcu a tlmočníka  po poučení prokurátorom  o jeho dôsledkoch. Toto vyhlásenie nemožno vziať späť. 
(3) Štát pôvodu zašle žiadosť o súhlas s ďalším vydaním do členského štátu s európskym zatýkacím rozkazom alebo s informáciami podľa § 15 ods. 3  s prekladom do slovenského jazyka, ak sa vyžaduje. Na konanie o žiadosti o súhlas s ďalším vydaním do iného členského štátu sa primerane použijú ustanovenia prvej a tretej časti.  

§ 13b
Ďalšie vydanie osoby zo Slovenskej republiky do tretieho štátu

Osoba, ktorá bola vydaná do Slovenskej republiky na základe európskeho zatýkacieho rozkazu vydaného slovenským orgánom, nesmie byť bez súhlasu justičného orgánu vykonávajúceho štátu, ktorý osobu odovzdal slovenským orgánom ako orgánom štátu pôvodu, vydaná do tretieho štátu.  

30. § 14  znie: 

„§ 14
Odmietnutie vykonania
európskeho zatýkacieho rozkazu

(1) Vykonanie európskeho zatýkacieho rozkazu justičného orgánu štátu pôvodu sa odmietne, ak

a) na trestný čin, pre ktorý bol vydaný európsky zatýkací rozkaz, sa vzťahuje amnestia, ktorá bola udelená v Slovenskej  republike a slovenský právny poriadok upravuje právomoc slovenských orgánov na trestné stíhanie tohto trestného činu,
b) bola vykonávajúcemu justičnému orgánu predložená informácia, že vyžiadaná osoba bola právoplatne odsúdená členským štátom alebo tretím štátom za rovnaký skutok za predpokladu, že uložený trest vykonala, vykonáva alebo takýto trest podľa právneho poriadku členského štátu alebo tretieho štátu, v ktorom bol vynesený rozsudok, už nie je možné vykonať, alebo bola pre takýto skutok právoplatne oslobodená rozhodnutím justičného orgánu členského štátu alebo tretieho štátu; za vykonanie alebo vykonávanie trestu sa pri členskom štáte považuje aj podmienečné odloženie trestu a plynutie alebo uplynutie skúšobnej doby,
c) vyžiadaná osoba nie je podľa právneho poriadku Slovenskej republiky z dôvodu jej veku trestne zodpovedná za konanie, pre ktoré bol vydaný európsky zatýkací rozkaz,
d) skutok, pre ktorý bol vydaný európsky zatýkací rozkaz, nie je trestným činom podľa právneho poriadku Slovenskej republiky a nejde o konanie podľa § 4 ods. 5 a 6; v prípade daní, poplatkov, ciel alebo meny nie je možné odmietnuť výkon európskeho zatýkacieho rozkazu iba preto, že právny poriadok Slovenskej republiky neupravuje rovnaký druh daní alebo ciel alebo neobsahuje rovnaké ustanovenia týkajúce sa daní, poplatkov, ciel alebo meny ako  právny poriadok štátu pôvodu, 
e) vykonávajúci justičný orgán zistil, že trestné stíhanie alebo výkon trestu odňatia slobody vyžiadanej osoby sú premlčané podľa právneho poriadku Slovenskej republiky, a na stíhanie takéhoto trestného činu je daná právomoc slovenských orgánov podľa právneho poriadku Slovenskej republiky,
f) v členskom štáte bolo po prejednaní veci samej vydané právoplatné rozhodnutie pre skutok, pre ktorý bol vydaný európsky zatýkací rozkaz, ktoré bráni ďalšiemu konaniu, najmä z dôvodu premlčania, nedostatku dôkazov alebo zaplatenia určenej peňažnej čiastky. 

(2) Vykonanie európskeho zatýkacieho rozkazu justičného orgánu štátu pôvodu možno odmietnuť, ak
a) vyžiadaná osoba je trestne stíhaná v Slovenskej republike pre ten istý skutok, pre ktorý bol vydaný európsky zatýkací rozkaz,
b) slovenské orgány rozhodli o tom, že pre skutok, pre ktorý bol vydaný európsky  zatýkací rozkaz, sa nezačne trestné stíhanie, alebo že sa v členskom štáte rozhodlo, že pre taký skutok sa v začatom trestnom stíhaní nebude pokračovať bez prejednania veci samej, ktoré bráni ďalšiemu konaniu; európsky zatýkací rozkaz sa však v takých prípadoch vykoná, ak vzhľadom na osobitné okolnosti prípadu je potrebné uprednostniť uskutočnenie trestného konania v štáte pôvodu, predovšetkým z dôvodov riadneho objasnenia skutku a vykonania spravodlivého procesu, ochrany oprávneného záujmu poškodených osôb, vymerania trestu alebo jeho výkonu, alebo ak bolo konanie ukončené z dôvodu chýbajúceho podania, alebo chýbajúceho súhlasu poškodeného,
c) európsky zatýkací rozkaz sa týka skutkov, ktoré sa podľa právneho poriadku Slovenskej republiky považujú za spáchané čiastočne alebo v celom rozsahu na území Slovenskej republiky, na palube slovenskej lode alebo slovenského lietadla, alebo
d) európsky zatýkací rozkaz sa týka skutkov, ktoré boli spáchané mimo územia štátu pôvodu, a právny poriadok Slovenskej republiky neumožňuje trestné stíhanie pre rovnaké skutky, ak boli spáchané mimo územia Slovenskej republiky.

(3) Súd, ktorý rozhoduje o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu, môže jeho vykonanie podmieniť výhradou, že štát pôvodu poskytne dostatočné záruky, že vyžiadaná osoba môže podľa jeho právneho poriadku a vzhľadom na okolnosti prípadu požiadať v tomto štáte o obnovu konania, ak v konaní, ktorému predchádzalo rozhodnutie o uložení trestu odňatia slobody, nebola vyžiadaná osoba predvolaná osobne alebo inak informovaná o dátume a mieste konania, alebo riadne zastúpená obhajcom. 
(4) Ak štát pôvodu neposkytne dostatočné záruky podľa odseku 3, môže súd, ktorý rozhoduje o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu, rozhodnúť, že sa tento rozkaz nevykoná.“

31. Za § 14 sa vkladá § 14a, ktorý znie: 

„§14a
Vydávanie občanov Slovenskej republiky

(1) Skutočnosť, že je vyžiadaná osoba občanom Slovenskej republiky, nie je dôvodom pre odmietnutie vykonania európskeho zatýkacieho rozkazu, ak nejde o postup uvedený v odseku 2. Rovnako sa postupuje aj vo vzťahu k vyžiadanej osobe, na ktorú sa podľa medzinárodného práva vzťahuje rovnaké zaobchádzanie ako na občana Slovenskej republiky.

(2) Ak sa žiada o vydanie občana Slovenskej republiky na výkon trestu odňatia slobody do iného členského štátu, vypočuje prokurátor vykonávajúci predbežné vyšetrovanie túto osobu, poučí ju o dôsledkoch súhlasu s výkonom trestu odňatia slobody na území Slovenskej republiky. Ak osoba súhlasí s výkonom trestu odňatia slobody na území Slovenskej republiky a prokurátor vykonávajúci predbežné vyšetrovanie nezistí existenciu niektorého z dôvodov odmietnutia európskeho zatýkacieho rozkazu podľa § 14, vyžiada si od orgánu štátu pôvodu rozsudok a zašle ho ministerstvu spravodlivosti na postup podľa druhého dielu piatej časti Trestného poriadku . Súhlas osoby nemožno vziať späť. Postup podľa tohto odseku nie je možný, ak dôjde k stretu viacerých európskych zatýkacích rozkazov z jedného alebo viacerých členských štátov.

(3) Ak je výsledkom konania podľa druhého dielu piatej časti Trestného poriadku nastúpenie výkonu trestu odňatia slobody na území Slovenskej republiky, vykonanie európskeho zatýkacieho rozkazu justičného orgánu štátu pôvodu sa odmietne. Rozhodne o tom súd na návrh prokurátora podľa § 21.  

(4) Ak sa v konaní podľa druhého dielu piatej časti Trestného poriadku zistí, že výkon trestu odňatia slobody v prípade podľa odseku 2 v Slovenskej republike nie je možný, prokurátor po skončení predbežného vyšetrovania podá návrh na rozhodnutie podľa § 21.  

(5) Súd, ktorý rozhoduje o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu, podmieni jeho vykonanie výhradou, že štát pôvodu poskytne dostatočné záruky pre prípad, ak vyžiadaná osoba je občanom Slovenskej republiky, bude jej právoplatne uložený nepodmienečný trest odňatia slobody, vyžiadaná osoba alebo jej právny zástupca, ak to požaduje Slovenská republika alebo vykonávajúci štát vzhľadom na vek, fyzický alebo psychický stav takej osoby, po odsúdení vo vykonávajúcom štáte udelí súhlas na výkon nepodmienečného trestu odňatia slobody na území Slovenskej republiky a skutok, pre ktorý bol vydaný európsky zatýkací rozkaz, je podľa právneho poriadku Slovenskej republiky trestným činom alebo by bol trestným činom, ak by bol spáchaný na jej území, že umožní výkon takého trestu na území Slovenskej republiky. 
(6) Ak súd rozhoduje o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu, vyžiadaná osoba je občan Slovenskej republiky, skutok, pre ktorý bol vydaný európsky zatýkací rozkaz je podľa právneho poriadku Slovenskej republiky trestným činom alebo by bol trestným činom, ak by bol spáchaný na jej území, a vykonávajúci štát neposkytne primeranú záruku, že umožní výkon prípadného nepodmienečného trestu odňatia slobody na území Slovenskej republiky pre prípad súhlasu vyžiadanej osoby alebo jej právneho zástupcu, súd, ktorý rozhoduje o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu, rozhodne, že sa tento rozkaz nevykoná.
(7) Súhlas vyžiadanej osoby alebo jej právneho zástupcu podľa odsekov 5 a 6 sa nevyžaduje, ak ide o konanie o európskom zatýkacom rozkaze, ktorý vydal justičný orgán štátu pôvodu, ktorý nie je štátom Európskeho hospodárskeho priestoru podľa predpisu upravujúceho pobyt cudzincov5a).

Poznámka pod čiarou k odkazu 5a znie: „5a) § 3 ods.2 zákona č.48/2002 Z.z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov

32. § 15  vrátane nadpisu  znie: 

„ §15
Predbežné preskúmanie záznamu a zadržanie vyžiadanej osoby

(1)	Vykonateľnosť žiadosti  o zadržanie osoby pre účely vydania na základe záznamu preskúma Generálna prokuratúra Slovenskej republiky (ďalej len „generálna prokuratúra“). Ak generálna prokuratúra zistí, že žiadosť nie je v súlade s právnym poriadkom alebo medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky, vydá pokyn na označenie záznamu, ktoré SIRENE neodkladne zabezpečí. 
(2)	Označenie záznamu podľa odseku 1 predstavuje prekážku zadržania osoby na základe záznamu. Inak sa postupuje podľa odseku 4.
(3)	Záznam musí byť doplnený o nasledovné informácie:
a)	totožnosť a štátne občianstvo vyžiadanej osoby,
b)	názov, adresa, telefónne a faxové číslo a adresu elektronickej pošty justičného orgánu štátu pôvodu, 
c)	zatýkací rozkaz alebo iné vykonateľné rozhodnutie justičného orgánu s rovnakým účinkom alebo vykonateľný rozsudok, 
d)	povaha a právna kvalifikácia skutku,
e)	opis okolností, za ktorých bol spáchaný skutok, vrátane miesta, času a miery účasti vyžiadanej osoby na skutku,
f)	uložený trest, ak bola vyžiadaná osoba odsúdená rozsudkom, alebo v ostatných prípadoch zákonom stanovený rozsah sankcie, ktorú možno uložiť za skutok podľa právneho poriadku štátu pôvodu,
g)	prípadné ďalšie informácie, ak to považuje orgán štátu pôvodu za vhodné.
(4)	Príslušníci Policajného zboru zadržia osobu, na ktorú bol vytvorený záznam  alebo vydaný európsky zatýkací rozkaz a ktorej prítomnosť bola zistená na území Slovenskej republiky. O zadržaní osoby informujú neodkladne prokurátora príslušného na vykonanie predbežného vyšetrovania. Ak prokurátor do 48 hodín od zadržania neprepustí zadržanú osobu, podá v tejto lehote súdu návrh na jej vzatie do väzby, ku ktorému pripojí európsky zatýkací rozkaz, alebo ak tento nie je k dispozícii, záznam doplnený o informácie podľa odseku 3. Ak osobu prepustí, informuje o tom SIRENE.“

33.  V § 16 odsek 1 znie: 

„(1) Na začatie konania o európskom zatýkacom rozkaze justičného orgánu štátu pôvodu je príslušná krajská prokuratúra, v ktorej obvode bola vyžiadaná osoba zadržaná alebo jej bola inak obmedzená osobná sloboda; inak je na začatie konania príslušná krajská prokuratúra, v obvode ktorej vyžiadaná osoba býva. O začatí konania príslušná krajská prokuratúra informuje ministerstvo spravodlivosti, ktorému zároveň zašle aj kópiu európskeho zatýkacieho rozkazu alebo záznamu s doplňujúcimi informáciami podľa § 15 ods.3.“ 

34. § 17 vrátane nadpisu znie: 

„ § 17
Predbežná väzba

(1) Predseda senátu krajského súdu rozhodne do 48 hodín od dodania zadržanej osoby o návrhu prokurátora na jej vzatie do predbežnej väzby. Ak v čase rozhodovania o predbežnej väzbe nie je k dispozícii európsky zatýkací rozkaz, rozhoduje súd na návrh prokurátora, ku ktorému je pripojený záznam s doplňujúcimi informáciami podľa § 15 ods. 3. Dôvodmi väzby podľa osobitného zákona 6)  nie je pritom viazaný. Ak predseda senátu v uvedenej lehote zadržanú osobu nevezme do predbežnej väzby, prepustí ju na slobodu. 

(2) Na konanie podľa odseku 1 je príslušný krajský súd, ktorému prokurátor príslušnej prokuratúry predložil návrh na rozhodnutie o predbežnej väzbe.

(3) Účelom predbežnej väzby je zabezpečiť prítomnosť zadržanej osoby na území Slovenskej republiky, kým orgán štátu pôvodu, ktorý má záujem na jej vydaní, nepredloží originál európskeho zatýkacieho rozkazu.

(4) Ak nebol prokurátorovi príslušnej prokuratúry v lehote 15 dní od obmedzenia osobnej slobody doručený európsky zatýkací rozkaz alebo relevantný dôkaz o jeho existencii, môže predseda senátu krajského súdu na návrh prokurátora vykonávajúceho predbežné vyšetrovanie rozhodnúť o prepustení  osoby z predbežnej väzby.

(5) Predbežná väzba nesmie trvať viac ako 30 dní odo dňa zadržania osoby. Predseda senátu krajského súdu na návrh prokurátora vykonávajúceho predbežné vyšetrovanie môže rozhodnúť o prepustení osoby z predbežnej väzby aj pred uplynutím tejto lehoty.

(6) Ak počas trvania predbežnej väzby bude doručený originál európskeho zatýkacieho rozkazu, prokurátor vykonávajúci predbežné vyšetrovanie predloží návrh na vzatie vyžiadanej osoby do vydávacej väzby. 

(7) Prepustenie osoby z predbežnej väzby nevylučuje jej opakované vzatie do predbežnej väzby alebo jej vzatie do vydávacej väzby.“

V poznámke pod čiarou k odkazu 6 sa citácia „§ 67 Trestného poriadku“ nahrádza citáciou „§ 71 Trestného poriadku“. 

35. Za § 17 sa vkladajú § 17a a 17b, ktoré znejú: 

„§ 17a
Vydávacia väzba

(1) Ak je to potrebné na zabezpečenie prítomnosti vyžiadanej osoby v konaní o európskom zatýkacom rozkaze na území Slovenskej republiky alebo na zabránenie, aby nedošlo k zmareniu účelu tohto konania, vezme ju predseda senátu krajského súdu do vydávacej väzby. Urobí tak na návrh prokurátora vykonávajúceho predbežné vyšetrovanie.

(2) Ak bolo rozhodnuté, že sa európsky zatýkací rozkaz vykoná, vezme krajský súd túto osobu do vydávacej väzby, ak tak už neurobil predseda senátu podľa odseku 1.

(3) Predseda senátu krajského súdu nariadi príkazom prepustenie osoby z vydávacej väzby dňom, keď dôjde k vydaniu osoby orgánom štátu pôvodu, alebo ak nastala situácia uvedená v § 22 ods. 4 a 5  posledným dňom stanovenej lehoty. 

(4) Ak sa vyžiadaná osoba nachádza vo väzbe v súvislosti s jej trestným stíhaním slovenskými orgánmi alebo sa nachádza vo výkone trestu odňatia slobody právoplatne uloženého slovenským súdom, vezme súd vyžiadanú osobu do vydávacej väzby; táto väzba bude spočívať.

(5) Ak pominú dôvody väzby alebo výkonu trestu uvedené v odseku 4, spočívanie vydávacej väzby zaniká a vyžiadaná osoba nastúpi výkon vydávacej väzby.

(6) Na konanie podľa odseku 4 je príslušný krajský súd, v ktorého obvode je vyžiadaná osoba vo väzbe alebo vo výkone trestu odňatia slobody.“

§ 17b

(1) Proti rozhodnutiu o väzbe podľa § 17 a § 17a je prípustná sťažnosť, ktorá nemá odkladný účinok.

(1)	O všetkých rozhodnutiach týkajúcich sa väzby informuje súd ministerstvo spravodlivosti a SIRENE.“

36. V § 18 ods. 1 sa za slovo „prokurátor“ vkladá slovo „príslušnej“ a vypúšťaj sa slovo „krajskej“ a slová „podľa § 16 ods.1“.

37. V § 18 ods.2 v úvodnej vete sa za slovo „nesprávne,“ vkladajú slová „alebo ak sú dôvody nasvedčujúce, že európsky zatýkací rozkaz bol vydaný za účelom stíhania alebo potrestania osoby z dôvodu jej pohlavia, rasy, náboženstva, etnického pôvodu, národnosti, jazyka, politického presvedčenia alebo sexuálnej orientácie, alebo“

38. § 18 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie:
„(5) Vrátenie európskeho zatýkacieho rozkazu do štátu pôvodu prokurátor vykonávajúci predbežné vyšetrovanie dostatočne odôvodní tak, aby nevzbudzovalo pochybnosti o uskutočňovaní vysokého stupňa dôvery medzi Slovenskou republikou a štátom pôvodu.“ 

39. V poznámke pod čiarou k odkazu 8 sa citácia „Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 156/1993 Z.z. o výkone väzby v znení neskorších predpisov.“ nahrádza citáciou „Zákon č. 221/2006 Z.z. o výkone väzby.“ 

40. V § 19 ods.5 sa vypúšťajú slová „a prekladateľa“.

41. V § 20 odseky  5 a 6  znejú: 

„(5) Ak prokurátor zistí, že existuje niektorý z dôvodov odmietnutia vykonania európskeho zatýkacieho rozkazu podľa § 14 ods. 1 a ods. 2, napriek súhlasu vyžiadanej osoby predloží vec súdu na rozhodnutie podľa § 21. Ak nastali okolnosti uvedené v § 14a ods. 2, prokurátor konanie o európskom zatýkacom rozkaze preruší uznesením.
(6) Uznesenie o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu a v prípade postupu podľa § 27  aj rozhodnutie o odložení odovzdania, doručí príslušný prokurátor vyžiadanej osobe, generálnej prokuratúre a justičnému orgánu štátu pôvodu. Zároveň zašle rovnopis takéhoto uznesenia neodkladne SIRENE na účely dohodnutia podmienok vydania a ministerstvu spravodlivosti. Preklad rozhodnutia sa nevyhotovuje. Prokurátor však vyhotoví preklad oznámenia o svojom rozhodnutí v jazyku podľa § 7 o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu alebo o dôvodoch iného postupu.

42. V § 20 ods. 7 sa za slovo „rozkazu“ vkladajú slová „a o prerušení konania o európskom zatýkacom rozkaze“. 

43. V § 21 odsek 2  znie:  
„Na konanie podľa odseku 1 je príslušný krajský súd, ktorému podal návrh prokurátor príslušnej prokuratúry.“ 

44. V § 21 odsek 4 znie: 
„(4) Ak sa v konaní preukáže, že existuje dôvod odmietnutia vykonania európskeho zatýkacieho rozkazu podľa § 14 ods. 1 alebo dôvod jeho nevykonania podľa § 14a ods.6, súd rozhodne, že európsky zatýkací rozkaz sa nevykoná. Ak sa v konaní preukáže, že existuje dôvod odmietnutia podľa § 14 ods. 2 alebo dôvod jeho nevykonania podľa § 14 ods. 4, súd môže rozhodnúť, že sa európsky zatýkací rozkaz nevykoná.“

45. V § 21 ods. 5 tretia veta znie: 
„Rozhodnutie podľa odseku 3 oznámi súd SIRENE na účel dojednania podmienok odovzdania osoby. Ak SIRENE nie je príslušný vo veci konať, rozhodnutie ihneď postúpi Interpolu.“ 

46. V § 21 odsek 6 znie: „Proti rozhodnutiu krajského súdu, ktorým rozhodol o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu, je prípustná sťažnosť prokurátora a vyžiadanej osoby pre niektorý z dôvodov odmietnutia vykonania európskeho zatýkacieho rozkazu alebo pre niektorý z dôvodov jeho nevykonania; sťažnosť má odkladný účinok.“ 

47. V § 21 ods.7 sa na konci pripája táto veta: „O rozhodnutí bez odkladu informuje ministerstvo spravodlivosti a SIRENE.“

48. V § 22 ods.2 sa za slová „prípadoch sa“ vkladá slovo „právoplatne“.

49. V § 22 ods. 3 sa slovo „predĺžia“ nahrádza slovom „predlžujú“. 

50. V § 22 odsek 4 znie: 
„(4) Osoba sa odovzdá orgánom štátu pôvodu najneskôr do 10 dní od právoplatnosti rozhodnutia o výkone európskeho zatýkacieho rozkazu.“

51. V § 22 ods.8 sa za písmeno b) vkladá nové písmen c), ktoré znie: „sa rozhodlo o prerušení konania podľa § 20 ods. 5,“ 

52. V § 26 ods. 5 v druhej vete sa vypúšťajú slová „osobitnému útvaru Policajného zboru“.

53. § 27 vrátane nadpisu znie: 

„§ 27
Odklad odovzdania

„(1) Súd alebo prokurátor, ktorí rozhodli o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu, môžu rozhodnúť uznesením o odklade odovzdania osoby, ak sa voči osobe vedie na území Slovenskej republiky trestné stíhanie alebo osoba vykonáva alebo má vykonať trest odňatia slobody pre iný trestný čin ako ten, ktorý bol uvedený v európskom zatýkacom rozkaze. V prípadoch uvedených v § 26 rozhodne o odklade minister spravodlivosti. Vo svojom rozhodnutí uvedie, dokedy sa odovzdanie odkladá.

(2) Ak sa podmienky, ktoré boli podkladom rozhodnutia o odklade, podstatne zmenili, môže orgán, ktorý rozhodol podľa odseku 1, svoje rozhodnutie uznesením zrušiť.

(3) Aj keď sú dané podmienky pre odloženie odovzdania osoby podľa odseku 1, môže súd alebo prokurátor, ktorí rozhodli o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu, uzavrieť s justičným orgánom štátu pôvodu písomnú dohodu, ktorá zaväzuje všetky orgány štátu pôvodu, o tom, že osoba sa dočasne odovzdá za podmienok určených v písomnej dohode do štátu pôvodu

54. Za  § 27  sa vkladajú § 27a a 27b, ktoré znejú: 

„§ 27a
Zásada špeciality vo vzťahu k osobe vydanej zo Slovenskej republiky do členského štátu

 (1) Osoba, ktorá bola vydaná zo Slovenskej republiky do členského štátu na základe európskeho zatýkacieho rozkazu vydaného justičným orgánom štátu pôvodu, nesmie byť bez súhlasu Slovenskej republiky v tomto členskom štáte stíhaná, odsúdená, alebo podrobená ochrannému opatreniu spojenému s pozbavením osobnej slobody, ani nesmie byť inak obmedzená jej osobná sloboda za trestný čin, ktorý spáchala pred vydaním do tohto členského štátu, na ktorý sa európsky zatýkací rozkaz nevzťahoval. 

(2) Ak má byť osoba stíhaná pre trestný čin spáchaný pred vydaním, ktorý nebol predmetom pôvodného európskeho zatýkacieho rozkazu, alebo sa má voči nej vykonať trest odňatia slobody, ktorý jej bol uložený súdom členského štátu, do ktorého bola osoba vydaná, koná sa o žiadosti o dodatočný súhlas s trestným stíhaním alebo výkonom trestu odňatia slobody na základe európskeho zatýkacieho rozkazu zaslaného orgánom štátu pôvodu, alebo na základe informácií uvedených v § 15 ods. 3 zaslaných spolu s ich  prekladom do slovenského jazyka, ak sa vyžaduje. Na konanie o žiadosti o dodatočný súhlas sa primerane, s prihliadnutím na účel takejto žiadosti, použijú ustanovenia prvej a tretej časti tohto zákona. Súhlas podľa môže vykonávajúci justičný orgán odmietnuť z dôvodov podľa § 14 ods.1 písm. a) až c), inak len z dôvodov podľa § 14 ods.1 písm. d) až f) a ods.2. V prípadoch, ak vykonávajúci justičný orgán urobil výhradu podľa  § 12a ods.2 alebo § 14a ods.5, justičný orgán štátu pôvodu poskytne záruky viažúce sa na uskutočnenie výhrady. Súhlas sa udelí, ak skutok, ktorý je predmetom žiadosti, podlieha vydaniu na základe európskeho zatýkacieho rozkazu.

(3) Na konanie je príslušný súd, ktorý rozhodoval o vykonaní európskeho zatýkacieho rozkazu, ktorého sa žiadosť o dodatočný súhlas týka. Rozhodnutie sa musí prijať najneskôr do 30 dní od prijatia žiadosti o dodatočný súhlas.

(4) Súd vráti žiadosť bez rozhodnutia orgánu štátu pôvodu, ktorý o dodatočný súhlas žiadal, ak v priebehu konania zistí, že osoba  

a) výslovne súhlasila s vydaním do tohto členského štátu a vzdala sa práva na uplatnenie zásady špeciality podľa odseku 1, 
b) osoba po vydaní do tohto členského štátu vyhlásila, že sa výslovne vzdáva uplatnenia zásady špeciality podľa odseku 1 vo vzťahu k  trestným činom, ktorých sa žiadosť o dodatočný súhlas týka a boli spáchané pred jej vydaním.

§ 27b
Podmienky pre ďalšie vydanie zo štátu pôvodu do iného členského štátu

(1) Vykonávajúci justičný orgán udelí súhlas v lehote 30 dní od prijatia žiadosti s odovzdaním inému členskému štátu, ak
a) žiadosť o súhlas predloží justičný orgán štátu pôvodu spôsobom podľa § 5, s doplnenými informáciami podľa § 15 ods.3 a s prekladom do jazyka podľa § 7, a
b) skutok, ktorý je predmetom žiadosti, podlieha vydaniu na základe európskeho zatýkacieho rozkazu.

(2) Súhlas podľa odseku 1 môže vykonávajúci justičný orgán odmietnuť z dôvodov podľa § 14 ods.1 písm. a) až c), inak len z dôvodov podľa § 14 ods.1 písm. d) až f) a ods.2. V prípadoch, ak vykonávajúci justičný orgán urobil výhradu podľa  § 12a ods.2 alebo § 14a ods.5, justičný orgán štátu pôvodu poskytne záruky viažúce sa na uskutočnenie výhrady.

55. § 28 vrátane nadpisu znie:  

„§ 28
Ďalšie vydanie zo iného členského štátu do tretieho štátu
Osoba vydaná do iného členského štátu na základe európskeho zatýkacieho rozkazu nesmie byť bez súhlasu vykonávajúceho justičného orgánu vydaná do tretieho štátu. Súhlas vykonávajúceho justičného orgánu musí byť s medzinárodnými zmluvami, ktoré sú ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, a s právnym poriadkom Slovenskej republiky.
56. Za § 31 sa vkladá § 32, ktorý znie: 

„§ 32
Prechodné ustanovenia účinné od 1.apríla 2008

Konanie o európskom zatýkacom rozkaze, ktoré sa začalo pred 1. aprílom 2008, sa dokončí podľa tohto zákona. Úkony vykonané podľa doterajších predpisov sa považujú za úkony vykonané podľa tohto zákona.“

57. V prílohe č.1 písmeno e) sa slová „Skutková podstata a právna kvalifikácia trestného činu“ nahrádzajú slovami „Povaha a právna kvalifikácia skutku“

58. V prílohe č. 1 písmeno  e) časť I sa slovo „xenofóbia“ nahrádza slovom „neznášanlivosť“. 

59. V prílohe č.2 sa slová „zatýkacom rozkaze a vydávacom konaní“ nahrádzajú slovami „zatykači a postupoch odovzdávania osôb“ a slová „(Úradný vestník Európskych spoločenstiev L 190, 18.07.2002)“ sa nahrádzajú slovami „(Mimoriadne vydanie Ú.v. EÚ, kap. 19/zv.06)“ 

Čl. III

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č.270/1995 Z.z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky v znení zákona č.260/1997 Z.z., zákona č.5/1999 Z.z., zákona č.184/1999 Z.z. a zákona č.24/2007 Z.z. sa mení a dopĺňa takto:
 
V § 7 ods.1 sa za čiarku za slovami „správne konanie“ vkladajú slová „trestné konanie a za slová !zápisnice súdov“ vkladá čiarka a slová „orgánov činných v trestnom konaní“.

Čl. IV

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 251/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 315/1996 Z. z., zákona č. 353/1997 Z. z., zákona č. 12/1998 Z. z., zákona č. 73/1998 Z. z., zákona č. 256/1998 Z. z., zákona č. 116/2000 Z. z., zákona č. 323/2000 Z. z., zákona č. 367/2000 Z. z., zákona č. 490/2001 Z. z., zákona č. 48/2002 Z. z., zákona č. 182/2002 Z. z., zákona č. 422/2002 Z. z., zákona č. 155/2003 Z. z., zákona č. 166/2003 Z. z., zákona č. 458/2003 Z. z., zákona č. 537/2004 Z. z., zákona č. 69/2005 Z. z., zákona č. 534/2005 Z. z., zákona č. 558/2005 Z. z., zákona č. 255/2006 Z. z., zákona č. 25/2007 Z. z., zákona č. 247/2007 Z. z. a zákona č.342/2007 Z.z. sa mení a dopĺňa takto: 

V § 42 ods.2 sa za písmenom b) vkladá nové písmeno c), ktoré znie: 
„c) ide o svedka, ktorého osobná sloboda bola obmedzená na základe príkazu súdu,“.

Doterajšie písmená c) a d) sa označujú ako písmená d) a e).

Čl. V

Zákon č.124/1992 Zb. o Vojenskej polícii v znení zákona č.422/2002 Z.z. a zákona č.240/2005 Z.z. sa mení a dopĺňa takto:
1. Za § 12 sa vkladá § 12a, ktorý znie:

„§ 12a
Oprávnenie na predvedenie osoby na základe žiadosti

(1) Vojenský policajt je oprávnený predviesť osobu na základe žiadosti súdu alebo iného orgánu činného v trestnom konaní.2e)

(2) O predvedení vojenský policajt spíše úradný záznam, v ktorom uvedie meno, priezvisko, rodné číslo, dátum narodenia, miesto narodenia a adresu pobytu, dôvod predvedenia, pomenovanie osobitného predpisu, podľa ktorého bola osoba predvedená, a čas obmedzenia osobnej slobody predvedenej osoby. Prevzatie predvedenej osoby s uvedením miesta a času potvrdí žiadajúci orgán na úradnom zázname.“

2. Poznámka pod čiarou k odkazu 2e) znie: „6a) § 120 ods.3 a § 128 ods.3 Trestného poriadku.“

Čl. VI

Zákon č.652/2004 Z.z. o orgánoch štátnej správy v colníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č.331/2005 Z.z. a zákona č.191/2007 Z.z. sa mení a dopĺňa takto:

1. Za § 19 sa vkladá § 19a, ktorý znie:

„§ 19a
Oprávnenie na predvedenie osoby na základe žiadosti

(1) Colník je oprávnený predviesť osobu na základe žiadosti súdu alebo iného orgánu činného v trestnom konaní.37b)

(2) O predvedení colník spíše úradný záznam, v ktorom uvedie meno, priezvisko, rodné číslo, dátum narodenia, miesto narodenia a adresu pobytu, dôvod predvedenia, pomenovanie osobitného predpisu, podľa ktorého bola osoba predvedená, a čas obmedzenia osobnej slobody predvedenej osoby. Prevzatie predvedenej osoby s uvedením miesta a času potvrdí žiadajúci orgán na úradnom zázname.“

2. Poznámka pod čiarou k odkazu 37b) znie: „37b) § 120 ods.3 a § 128 ods.3 Trestného poriadku.“

Čl. VII

Zákon č.330/2007 Z.z. o registri trestov a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa mení a dopĺňa takto:

1. V § 1 ods.1 písm. a) sa slovo „osobách“ nahrádza slovami „fyzických osobách“.

2. V § 1 ods.1 sa za písmeno a) vkladá nové písmeno b), ktoré znie:
„b) právnických osobách, ktorým bolo súdom právoplatne uložené zhabanie určenej peňažnej čiastky alebo zhabanie majetku,“.

Doterajšie písmená b) až e) sa označujú ako písmená c) až f).

3. V § 1 ods.1 písm. d) sa slovo „osobách“ nahrádza slovami „fyzických osobách“.

4. V § 3 v návestí sa slovo „osobách“ nahrádza slovami „fyzických osobách“.

5. Za § 3 sa vkladá § 3a, ktorý znie:

„§ 3a

V registri trestov sa evidujú údaje o právnických osobách, ktorým bolo právoplatným rozhodnutím súdu uložené zhabanie určenej peňažnej čiastky alebo zhabanie majetku, získané z trestných listov súdov Slovenskej republiky o právoplatnom uložení ochranného opatrenia.“

6. V § 4 ods.1 sa za písmeno a) vkladá nové písmeno b), ktoré znie:
„b) právnickej osobe, ktorej bolo právoplatne uložené zhabanie určenej peňažnej čiastky alebo zhabanie majetku, a to
1.	obchodné meno alebo názov a sídlo právnickej osoby,
2.	identifikačné číslo právnickej osoby,
3.	právna forma právnickej osoby,
4.	meno, priezvisko, bydlisko, dátum narodenia, rodné číslo a štátne občianstvo fyzickej osoby, ktoré je oprávnená konať v mene právnickej osoby
5.	register, v ktorom je právnická osoba zapísaná,

Doterajšie písmená b) až e) sa označujú ako písmená c) až f).

Čl. VIII

Zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení zákona č. 36/1967 Zb., zákona č. 158/1969 Zb., zákona č. 49/1973 Zb., zákona č. 20/1975 Zb., zákona č. 133/1982 Zb., zákona č. 180/1990 Zb., zákona č. 328/1991 Zb., zákona č. 519/1991 Zb., zákona č. 263/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 5/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 190/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 232/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 22/1996 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 58/1996 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 281/1996 Z. z., zákona č. 211/1997 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 359/1997 Z. z., zákona č. 124/1998 Z. z., zákona č. 144/1998 Z. z., zákona č. 169/1998 Z. z., zákona č. 187/1998 Z. z., zákona č. 225/1998 Z. z., zákona č. 233/1998 Z. z., zákona č. 235/1998 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 318/1998 Z. z., zákona č. 331/1998 Z. z., zákona č. 46/1999 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 66/1999 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 166/1999 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 185/1999 Z. z., zákona č. 223/1999 Z. z., zákona č. 303/2001 Z. z., zákona č. 501/2001 Z. z., zákona č. 215/2002 Z. z., zákona č. 232/2002 Z. z., zákona č. 424/2002 Z. z., zákona č. 451/2002 Z. z., zákona č. 480/2002 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 620/2002 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 75/2003 Z. z., zákona č. 353/2003 Z. z., zákona č. 530/2003 Z. z., zákona č. 589/2003 Z. z., zákona č. 204/2004 Z. z., zákona č. 371/2004 Z. z., zákona č. 382/2004 Z. z., zákona č. 420/2004 Z. z., zákona č. 428/2004 Z. z., zákona č. 613/2004 Z. z., zákona č. 757/2004 Z. z., zákona č. 36/2005 Z. z., zákona č. 290/2005 Z. z., zákona č. 341/2005 Z. z., zákona č. 24/2007 Z. z., zákona č. 84/2007 Z. z. a zákona č.273/2007 Z.z. sa mení a dopĺňa takto:

1. § 79 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie: 
„(5)  Za návrh na začatie konania sa považuje aj uznesenie súdu vydané podľa osobitného predpisu o trestnom konaní, ktorým sa postupuje nárok poškodeného na náhradu škody na občianske súdne konanie.“

2. § 85 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie:
„(5) Všeobecným súdom vo veciach podľa § 79 ods.5 je súd, ktorý postúpil nárok poškodeného na náhradu škody na občianske súdne konanie.“

Čl. IX

Predseda Národnej rady Slovenskej republiky sa splnomocňuje, aby v Zbierke zákonov Slovenskej republiky vyhlásil úplné znenie zákona č. 301/2005 Z.z. Trestný poriadok, ako vyplýva zo zmien a doplnení vykonaných zákonom č. 650/2005 Z.z., zákonom č. 692/2006 Z.z., zákonom č.342/2007 Z.z. a týmto zákonom.

Čl. X

Tento zákon nadobúda účinnosť 1. apríla 2008 okrem Čl. I 13., 211., 212., 216., 434. a 435. bodu, ktoré nadobudnú účinnosť 1. januára 2009.