D ô v o d o v á    s p r á v a

Všeobecná časť

Prijatím nového zákona o výkone väzby (zákon č. 221/2006 Z.z. o výkone väzby) sa v oblasti výkonu väzby v Zbore väzenskej a justičnej stráže (ďalej len „zbor“) vytvoril právny rámec na aplikáciu novej filozofie uplatňovania tohto trestnoprávneho inštitútu. Uplatňovanie zmenenej filozofie a niektorých nových inštitútov vo výkone väzby však poukázalo na niektoré problémové oblasti v aplikačnej praxi, ktoré je potrebné čiastočne revidovať a precíznejšie upraviť. Z tohto dôvodu sa predkladá do legislatívneho procesu návrh novely, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 221/2006 Z.z. o výkone väzby.

V predkladanom návrhu sa predovšetkým presnejšie definujú a  upravujú problémové okruhy  súvisiace s precíznejšou úpravou niektorých finančných náležitostí obvinených, rozdelením dôchodku a niektorých dávok sociálneho poistenia, so zrážkami z pracovnej odmeny obvinených a tiež úpravou poradia zrážok na úhradu pohľadávok. 

V aplikačnej praxi sa neosvedčil v konaní o disciplinárnych previneniach a priestupkoch obvinených postup podľa Správneho poriadku zavedený v zákone č. 221/2006 Z.z. o výkone väzby. Takýto postup sa ukázal ako príliš zdĺhavý a komplikovaný pre príslušníkov zboru, ktorí primárne musia zabezpečovať plnenie iných úloh, ktorý nezohľadňuje špecifické podmienky výkonu väzby, a ktorý je z pohľadu aplikácie Správneho poriadku nesmierne administratívne náročný. Príslušníci zboru v správnom konaní musia vystupovať ako správny orgán a z tohto pohľadu sa nespochybniteľná aplikácia Správneho poriadku v disciplinárnom konaní stáva problematická. Administratívne práce a postup podľa Správneho poriadku sa vykonávajú na úkor zabezpečenia realizácie práv obvinených a rôznych aktivít počas výkonu väzby a sú v mnohých smeroch kontraproduktívne vo vzťahu k zabezpečovaniu poriadku a disciplíny v miestach, kde sa vykonáva väzba. Uvedené má za následok, že sa podstatne znížila frekvencia v oblasti ukladania disciplinárnych trestov príslušníkmi zboru, čo v konečnom dôsledku oslabuje atmosféru disciplíny a poriadku vo výkone väzby. Postup podľa Správneho poriadku sa ukazuje do značnej miery ako neštandardný a nie je obvyklý ani v okolitých európskych štátoch. Priebeh správneho konania pri disciplinárnom riešení previnení obvinených poskytuje priestor pre nenáležité spochybňovanie správnosti, včasnosti a zákonnosti postupu príslušníka zboru, ktorý previnenie rieši a uložil obvinenému disciplinárny trest. V tomto smere je v plnom rozsahu opodstatnená požiadavka posilnenia dôvery v zákonnosť a správnosť postupu príslušníka zboru ukladajúceho disciplinárny trest obvinenému a taktiež aj príslušného nadriadeného, ktorý v rámci odvolacieho konania bude rozhodovať o odvolaní proti rozhodnutiu ako druhostupňový orgán. Z uvedených dôvodov sa navrhuje upustiť od postupu podľa Správneho poriadku, aby sa postupovalo zjednodušeným, zrýchleným, avšak racionálnym a efektívnym spôsobom a postupom, bez zbytočnej administratívnej náročnosti. Navrhovaný postup poskytuje dostatočné záruky, aby konanie vo veci ukladania disciplinárnych trestov za disciplinárne previnenia a priestupky bolo spravodlivé, objektívne a preveriteľné. Niektoré ustanovenia správneho konania sú v penitenciárnej praxi nerealizovateľné, až absurdné, napríklad povinnosť vyžadovať prítomnosť rodiča pri disciplinárnom konaní voči mladistvému obvinenému, keď rodičia majú pobyt v mieste vzdialenom stovky kilometrov od miesta výkonu väzby, možnosť zastupovania iným obvineným v správnom konaní, čím môže dôjsť k mareniu účelu väzby a podobne. 

Po dôkladnej analýze súčasného stavu sa navrhuje obmedziť právo obvineného prijať balík, čo sa týka jeho obsahu. Predovšetkým je potrebné eliminovať riziká, ktoré vznikajú prostredníctvom legálne vytvorenej a ťažko kontrolovateľnej možnosti zasielať rôzne, nepovolené predmety a drogy do ústavov. 

V návrhu zákona je taktiež potrebné precíznejšie upraviť aj splnomocňujúce ustanovenia,  ktoré umožnia pripraviť návrhy vykonávacích predpisov tak, aby z vecného hľadiska ich úprava nebola nad rámec zákona.

V neposlednom rade predkladaný návrh obsahuje aj návrhy legislatívno-technického charakteru za účelom spresnenia textu s prihliadnutím na požiadavku presnosti a jednoznačnosti právneho predpisu.

Predkladaný návrh vychádza tiež z analýzy a zhodnotenia účinnosti uplatňovania novej právnej úpravy a jednotlivých inštitútov v aplikačnej praxi ústavov a je v súlade s Plánom legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2007 a  medzinárodnými dohovormi a dohodami, ktorými je Slovenská republika viazaná. Prihliada tiež na odporúčania a stanoviská Rady Európy, Európskeho výboru na zabránenie mučenia, a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania, garantuje základné ľudské práva a slobody a je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky.

Doložka zlučiteľnosti právneho predpisu 
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. Predkladateľ právneho predpisu: Vláda Slovenskej republiky.

2. Názov návrhu právneho predpisu: Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 221/2006 Z.z. o výkone väzby.

3. Problematika návrhu právneho predpisu:
a) nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev,
b) je upravená v práve Európskej únie: V čl. 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii, ktorý ustanovuje, že únia práva zabezpečené Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd z roku 1950 rešpektuje ako všeobecné právne princípy.
c) nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev.

4. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii: Zo Zmluvy o pristúpení SR k EÚ, z Aktu o podmienkach pristúpenia SR k EÚ a z materiálov o určení gestorstva za transpozíciu smerníc nevyplývajú žiadne záväzky vo vzťahu k problematike upravenej v návrhu zákona; návrh zákona je súčasťou Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2007.

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie: bezpredmetné vzhľadom na vnútroštátny charakter upravenej problematiky.

6. Gestor (spolupracujúce rezorty): bezpredmetné.
Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov,
vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

Odhad vplyvu na verejné financie a zamestnanosť

V súvislosti s prijatím zákona č. 221/2006 Z.z. sa predpokladalo zvýšenie výdavkov zboru v rámci časti rozpočtu pre väzenstvo rozpočtovej kapitoly Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) najmä v nadväznosti na zvýšenie rozsahu práv osôb vo výkone väzby s dôrazom na humanizáciu a celkové zlepšenie podmienok výkonu väzby.

	Zákon č. 221/2006 Z.z. predpokladal v nadväznosti najmä na rozšírenie práv obvinených a ich personálne a materiálovo – technické  zabezpečenie celkový dopad na štátny rozpočet, jeho zvýšenie v roku 2006 v sume o 50 617 tis. Sk, z toho
•	výdavky na personál v objeme o 12.657 tis. Sk. t.j. služobné príjmy,  poistné za zamestnávateľa,  s tým súvisiace výdavky na výstroj, výzbroj, zaškolenie príspevok na stravovanie a  príspevok do sociálneho fondu vyplývajúce z navrhovaného zvýšenia systemizácie príslušníkov o minimálny počet 29 funkčných miest, pričom požadovaný počet 71 príslušníkov sa korigoval na uvedený počet s riešením prerozdelenia služobných činností a zabezpečenia nových  úloh pri využití súčasného stavu príslušníkov zboru,
•	pravidelné, každoročne sa opakujúce výdavky vo výške 9.670 tis. Sk,
•	jednorazové výdavky v prvom roku účinnosti zákona v sume 2.987 tis. Sk
•	výdavky materiálového charakteru a iné vecné výdavky v sume 37.960 tis. Sk. v tom
•	pravidelné výdavky vo výške 2.000 tis. Sk,
•	jednorazové výdavky v sume 35. 960 tis. Sk.
	V roku 2007 a nasledujúcich sa predpokladal dopad na rozpočet ročne vo výške  o 15 576 tis. Sk zvýšených výdavkov.
	
Vyčíslené výdavky materiálového charakteru boli najmä jednorazové výdavky súvisiace s aplikáciou zákona najmä z hľadiska zriadenia potrebných priestorov a ich vybavenia v roku nadobudnutia účinnosti zákona (zriadenie športovísk, priestorov pre pohybové, záujmové a vzdelávacie aktivity obvinených, zriadenie oddielov so zmierneným režimom a pod.), súčasne však v dôvodovej správe bolo poukázané na to, že ich udržiavanie, prevádzkovanie a postupná obmena si budú v ďalších rokoch vyžadovať priebežné opakujúce sa výdavky, ktoré sú kvantifikované v predpokladanej výške 10 % vynaložených prostriedkov v prvom roku nadobudnutia účinnosti zákona, t. j. od roku 2007 sa predpokladala ich obmena v priebehu 10 rokov resp. výdavky na ich údržbu a udržiavanie v prevádzke.

	U časti výdavkov prevádzkového charakteru sa predpokladalo ich rozloženie z hľadiska možností štátneho rozpočtu na viacero rokov podľa odsúhlasených priorít a schválených návrhov rozpočtu na príslušné rozpočtové obdobie.

Ministerstvo si uplatňovalo vyčíslené finančné dôsledky v rámci priorít návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2006 až 2008, pričom zbor  si uplatňoval iba tie požiadavky, ktoré nebolo možné zabezpečiť prehodnotením vnútorných, personálnych, vecných a finančných kapacít v rámci schválených limitov rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007.

Dňa 9. augusta 2006 uznesením  č. 686 vláda Slovenskej republiky uložila rozpočtovým kapitolám viazať výdavky kapitol štátneho rozpočtu na rok 2006. Viazanie výdavkov v rozpočtovej kapitole ministerstva predstavovalo sumu 126 112 000,- Sk, za zbor viazanie vo výške 59 205 000,- Sk, z toho kategória 700 – kapitálové výdavky sumu 37 071 000,- Sk a bežné výdavky, kategória 630 – Tovary a služby sumu 22 134 000,- Sk.

V súlade s uznesením vlády Slovenskej republiky č.856 z 11. októbra 2006 k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009 a vládou Slovenskej republiky schváleným návrhom zákona o štátnom rozpočte na rok 2007 bolo rozpočtovej kapitole ministerstvu viazaných 220 mil. Sk, z toho zboru vo výške 110 mil. Sk - kategória 700 – kapitálové výdavky v sume  51 379 tis. Sk a bežné výdavky, kategória 630 – Tovary a služby v sume 58 621 tis. Sk.

Zámery obsiahnuté v zákone č. 221/2006 Z.z. však z pohľadu schválených limitov rozpočtu verejnej správy na rok 2007 zbor nemôže v plnom rozsahu v nastávajúcom období zabezpečiť. Obdobne nebude možné zabezpečiť v plnom rozsahu uplatňovanie nových všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré nadväzujú na aplikáciu smerníc Európskej únie, osobitne v oblastiach stravovania, obmeny a vybavenia vývarovní, zdravotníckej starostlivosti, obmenou zdravotnej techniky a tiež riešenie potrebného rozšírenia a obmeny signálno-bezpečnostnej, ženijnej techniky, eskortných vozidiel, a ostatnej techniky.

Odhad vplyvu na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb: 
Problematika upravená v návrhu zákona by mala prispieť k zvýšeniu bezpečnosti, stability a ekonomického rozvoja.

Odhad vplyvu na životné prostredie:
	
Navrhovaná právna úprava nebude mať vplyv na životné prostredie.

Odhad vplyvu na podnikateľské prostredie:

	Navrhovaná právna úprava nebude mať vplyv na podnikateľské prostredie.

Osobitná časť

K bodu 1
Ustanovuje sa okruh práv a slobôd, vo výkone ktorých je obvinený obmedzený, alebo ktoré nemôže uplatňovať. Predovšetkým ide o niektoré ústavné práva, najmä o právo a slobodu na nedotknuteľnosť osoby a jej súkromia, slobodu pohybu a pobytu, listové tajomstvo, tajomstvo prepravovaných správ a iných písomností a slobodnej voľby povolania. Obvinený počas výkonu väzby nemá  aj niektoré ďalšie práva a slobody, ktoré sa nemôžu vzhľadom na charakter tohto inštitútu uplatniť, najmä právo na štrajk, slobodne sa zhromažďovať, zakladať odborové organizácie, slobodne si vybrať lekára a zdravotnícke zariadenie. Obvinení  nemôžu tiež zakladať politické strany, politické hnutia a vykonávať riadiace funkcie. Presné vyšpecifikovanie obmedzení je významné z hľadiska precízneho určenia právneho postavenia obvineného počas výkonu väzby.

K bodu 2 
	Ide o spresnenie textu s prihliadnutím na požiadavku presnosti a jednoznačnosti právneho predpisu.
 
K bodom 3 a 6
	Ide o spresnenie textu s prihliadnutím na požiadavku presnosti a jednoznačnosti právneho predpisu. Do kompenzačnej miestnosti bude umiestňovaný obvinený v dekompenzovanom stave za účelom jeho kompenzácie. Z uvedeného dôvodu bude potrebné takúto miestnosť označovať ako kompenzačnú. Vybavenie kompenzačnej miestnosti bude minimalizovať možnosti ublíženia si na zdraví obvineným  a v maximálne možnej miere umožní väzenskému personálu riešiť nekontrolované agresívne správanie obvineného nekontaktným spôsobom a najmä bez použitia spútavacích popruhov. Obvinený sa za účelom kompenzácie stavu nekontrolovaného správania umiestni do kompenzačnej miestnosti len na nevyhnutne potrebný čas, pokiaľ neodznejú prejavy takéhoto správania a vyriešenia vzniknutej mimoriadnej situácie. Nejedná sa teda o miestnosť určenú na ubytovanie.  Interiér kompenzačnej miestnosti musí byť stavebne riešený bez akýchkoľvek ostrých hrán a výčnelkov. Na vybavenie kompenzačnej miestnosti sa preto nevzťahujú ustanovenia § 12 odsekov 2 až 5 zákona. Kompenzačná miestnosť musí spĺňať požiadavky na umelé osvetlenie, tepelno-vlhkostnú mikroklímu a vykurovanie ustanovené osobitným predpisom.

K bodu 4
Navrhuje sa, aby príslušník zboru predvádzal obvineného v ústave pred orgán činný v trestnom konaní, súd, obhajcu osoby a orgány uvedené v § 59 a 60 a pred probačného a mediačného úradníka  v pracovných dňoch len v čase medzi 7.00 h a 17.00 h a v dňoch pracovného voľna  v čase medzi 7.00 h a 15.00 h na základe ich predchádzajúcej žiadosti. Na základe analýzy doterajšej právnej úpravy bolo zistené, že od 1. júla 2006 do   28. februára 2007 využili možnosť navštíviť obvineného v pracovných dňoch v čase medzi 15.00 h. do 20.00 h. v 2761 prípadoch obhajcovia, v 466 prípadoch orgány činné v trestnom konaní, v 38 prípadoch mediační a probační úradníci a v 5 prípadoch súdni znalci. Vzhľadom na počty príslušníkov zboru, ktorí sú potrební na zabezpečenie predvádzania obvinených, ide o neefektívne uplatňovanie uvedeného inštitútu v praxi, nakoľko
a)	v prepočte na jeden mesiac bol v rámci všetkých ústavov na Slovensku celkový záujem o návštevu obvinených  zo strany 408 oprávnených osôb, v prepočte na jeden deň zo strany 13 oprávnených osôb, v prepočte na jeden ústav a jeden deň sa jedná o 1 oprávnenú osobu, ktorá navštívila obvineného v čase medzi 15.00 h do 20.00 h,
b)	na zabezpečenie tejto služby je potrebné denne veliť do služby minimálne 22 príslušníkov zboru, čo pri priemernom počte 20 pracovných dní v mesiaci predstavuje 440 služieb. Pri uvedenom počte služieb je od 15.00 h do 20.00 h odpracovaných v mesiaci asi 2200 hodín viac, ako v čase pred nadobudnutím účinnosti zákona č. 221/2006 Z. z. o výkone väzby. 
Čo sa týka využitia možnosti vyššie uvedených orgánov navštíviť obvineného v deň pracovného voľna a pracovného pokoja, od 1. júla 2006 do 28. februára 2007 využili túto možnosť v 204 prípadoch obhajcovia, v 14 prípadoch orgány činné v trestnom konaní, v 18 prípadoch mediační a probační úradníci a v 3 prípadoch súdni znalci. Vzhľadom na počty príslušníkov zboru, ktorí sú potrební na zabezpečenie predvádzania obvinených, ide o neefektívne uplatňovanie uvedeného inštitútu v praxi, nakoľko
a)	v prepočte na jeden mesiac bol v rámci všetkých ústavov na Slovensku celkový záujem o návštevu obvinených  zo strany 30 oprávnených osôb a v prepočte na jeden deň bol v rámci všetkých ústavov na Slovensku celkový záujem o návštevu obvinených zo strany 0,99 oprávnených osôb, v prepočte na jeden ústav a jeden deň sa jedná o 0,09 oprávnených osôb, ktoré navštívili obvinených v dňoch pracovného voľna a pracovného pokoja,
b)	na zabezpečenie tejto služby za predpokladu, že každá z oprávnených osôb požiadala o návštevu v inom časovom rozpätí (pri počte 80 dní pracovného voľna a pracovného pokoja a 239 návštevách), bolo potrebné určiť príslušníkov zboru (2 zmeny) spolu do 1760 služieb. Pri uvedenom počte služieb je cez dni pracovného voľna a  pracovného pokoja odpracovaných minimálne 1040 hodín viac, ako v čase pred nadobudnutím účinnosti zákona č. 221/2006 Z. z. o výkone väzby. Navyše podľa § 100 zák. č. 73/1998 Z.z.  patrí  príslušníkovi zboru príplatok za štátnu službu v sobotu a v nedeľu vo výške 30% zo služobného platu a podľa § 101 patrí príslušníkovi zboru tiež príplatok za štátnu službu vo sviatok. 

Návrh je v súlade s ustanovením § 55 ods. 2 pripravovanej novelizácie zákona            č. 301/2005 Z.z. (Trestný poriadok). 

K bodu 5
	Navrhuje sa konkrétne ustanoviť orgány oprávnené vydať súhlas na úkony v tomto odseku uvedené, aby nedochádzalo ku kolízii s § 10 ods. 1 Trestného poriadku.
 
K bodu 7
Znenie ustanovenia § 12 ods. 10 z trestno-právneho hľadiska prináša viaceré riziká pre plnenie účelu výkonu väzby. Súčasne však ide o duplicitné ustanovenie, keďže všetci obvinení, okrem tých, ktorí sú v kolúznej väzbe, stíhaní pre trestné činy uvedené v § 47 ods. 2 Trestného zákona, v predbežnej väzbe alebo vo vydávacej väzbe, porušujú ústavný poriadok, alebo u ktorých to neodporúča lekár vzhľadom na ich zdravotný stav, sú bez ohľadu na vek, umiestňovaní do zmierneného režimu. V súvislosti s aplikáciou predmetného ustanovenia ide o neodôvodnenú pozitívnu diskrimináciu osôb vo veku nad 60 rokov, ktorú na rozdiel od žien, mladistvých a osôb zdravotne postihnutých, nepripúšťa ani Ústava Slovenskej republiky. Z uvedených dôvodov je potrebné uvedené ustanovenie vypustiť.

K bodom 8, 37, 38, 41 až 46 
	Ide o spresnenie textu s prihliadnutím na požiadavku presnosti a jednoznačnosti právneho predpisu.

K bodu 9
		Ide o spresnenie textu s prihliadnutím na požiadavku jasnosti a určitosti právneho predpisu. Navrhuje sa, aby povinnosť lekára informovať riaditeľa ústavu o vážnom ochorení alebo zranení obvineného, ktoré bude ohrozovať jeho život alebo zdravie, bola rovnakým spôsobom upravená ako vo výkone trestu odňatia slobody, a aby v tomto smere zákonná úprava neposkytovala priestor na odlišnú aplikáciu. Doterajšia právna úprava v zákone umožňuje postup, ktorý je odlišný ako úprava v zákone č. 576/2004 Z.z. Na základe súčasnej právnej úpravy riaditeľ ústavu informuje o skutočnostiach týkajúcich sa vážneho ochorenia alebo zranenia obvineného blízku osobu, a ak takejto osoby niet, tak inú osobu, ktorú určí obvinený. Takýto postup však nevyplýva zo zákona č. 576/2004 Z.z.. Osoby, ktoré majú právo byť informované o zdravotnom stave obvineného podľa citovaného zákona, sú informované až na základe ich podnetu a nie automaticky a vopred.

K bodu 10
		Ide o spresnenie textu s prihliadnutím na požiadavku presnosti a jednoznačnosti právneho predpisu. S prihliadnutím na pretrvávajúce problémy spojené s jednotným určením povolenej hmotnosti a rozmerov písomných správ v listinnej podobe je potrebné ujednotiť prax tak, aby sa predišlo sťažnostiam obvinených v oblasti korešpondencie stanovením jasných pravidiel. Navrhuje sa, aby v tomto smere pravidlá boli určené v súlade s Poštovými podmienkami k poštovým službám, na ktoré sa odvoláva aj zákon č. 507/2001 Z.z. o poštových službách v znení neskorších predpisov.

K bodom 11 a 12
Navrhuje sa zrušiť prítomnosť príslušníka pri telefonovaní obvineného z dôvodu, že v skutočnosti ide len o formálnu prítomnosť príslušníka, nakoľko sa nevykonáva žiadne zaznamenávanie alebo odpočúvanie telefonovania. Uplatnenie práva obvineného telefonovať v prítomnosti príslušníka si vyžaduje zabezpečiť prítomnosť príslušníkov na viacerých miestach v ústave, kde je inštalovaný telefónny automat, čo nemožno zabezpečiť bez potreby zvýšenia počtu príslušníkov a navýšenia rozpočtových prostriedkov. U obvinených zaradených v zmiernenom režime sa navrhuje zrušiť pôvodné obmedzenie časového intervalu a rozsahu, v ktorom môže obvinený telefonovať a zároveň sa upresňujú aj podmienky pre telefonovanie obvinených v kolúznej väzbe. Z organizačných dôvodov sa ponecháva oprávnenie zboru upraviť rozsah a čas prístupu obvineného k telefónnemu automatu v ústavnom poriadku s ohľadom na zabezpečenie denného režimu a výkon práv diferencovaným spôsobom v zmysle § 35zákona. Obvinenému sa povolí volať najviac piatim osobám, ktoré uvedie vo svojej písomnej žiadosti, z dôvodu prehľadu o zozname volaných osôb a za účelom zabránenia marenia účelu výkonu väzby a takisto z dôvodu technicko-organizačného zabezpečenia telefonovania. Zbor bude oprávnený hovor sledovať prostredníctvom kamery pevne zabudovanej v telefónnom automate a súčasne sa budú elektronicky zaznamenávať údaje o priebehu hovoru. Záznam môže obsahovať len údaje o volaných telefónnych číslach (účastníckych staniciach), čase a dĺžke hovoru a pretelefonovanej finančnej čiastke. 

K bodom 13 a 21
Navrhuje sa rozšíriť obmedzenia obvineného o zákaz prijať cigarety a tabakové výrobky v potravinovom balíku. Rozšírená bola frekvencia nákupov obvinených a podstatne zvýšená finančná čiastka ktorú môže na nákup obvinený použiť, keď v ústavnej predajni môže obvinený nakupovať minimálne jeden krát za týždeň a mesačne môže nakúpiť tovar v sume trojnásobku sumy životného minima. Hlavnými komoditami zasielanými obvineným v balíkoch sú cigarety, tabak, káva a čaj. Jedná sa o tovar, ktorý je možné zakúpiť v ústavných predajniach, pričom ich cena je porovnateľná, alebo aj nižšia ako v maloobchodnom predaji. Zbor reagoval aj na situáciu, keď v narastajúcej miere boli do ústavov balíkmi zasielané cigarety, ktoré boli na trhu nelegálne (bez kolku). Po nevydaní takéhoto obsahu balíka zasielajú obvineným takéto cigarety v tisíckach kusov bez obchodného balenia voľne sypané v balíku tak, aby sa nedal zistiť ich pôvod. Zbor takto nepriamo umožňuje legalizovať čierny trh s tabakom. V krajinách Európskej únie sú príslušnými zákonmi upravujúcimi výkon väzby obvineným takisto výrazne obmedzované množstvá a druh vecí, ktoré je možné dostať v balíku, pričom prijatie balíka nie je vo viacerých krajinách ani zakotvené ako právo obvineného. Viaceré európske väzenské systémy nahradili balíky, ktoré predstavujú permanentné riziko prieniku drog a iných nepovolených vecí do ústavov, rozšírením možnosti nakupovať v ústavných predajniach. 
	
K bodom 14 a 15
Ustanovuje sa, že obvinený nie je oprávnený voľne disponovať s peňažnými prostriedkami, ak orgán činný v trestnom konaní alebo súd pri vzatí obvineného do výkonu väzby alebo počas jej trvania vydal príkaz na zaistenie peňažných prostriedkov v slovenskej mene, cudzej mene alebo cenín. V takom prípade ústav peňažné prostriedky prevezme a eviduje na konte obvineného, avšak obvinený nemôže s nimi voľne nakladať. Ak však  orgán činný v trestnom konaní alebo súd  pri vzatí obvineného do výkonu väzby alebo počas jej trvania takýto príkaz nevydá, peňažné prostriedky ústav prevezme a eviduje ich na konte obvineného, pričom sa posudzujú ako peňažné prostriedky, ktoré nepochádzajú z trestnej činnosti a obvinený môže s takýmito peňažnými prostriedkami nakladať.

K bodom 16 a 17
Súčasná platná úprava neumožňovala, aby sa predmetné ustanovenie uplatnilo aj vo vzťahu k obvineným cudzincom, a aby aj tieto osoby po splnení podmienok ustanovených v odseku 4 mohli nakupovať v predajni v ústave. Nákup v predajni v ústave bude umožnený len vtedy, ak cudzinec bude mať na konte v evidencii ústavu viac peňažných prostriedkov, než je predpokladaná suma cestovného v dobe prepustenia z výkonu väzby do najbližšieho sídla zastupiteľského úradu štátu, ktorého je držiteľom cestovného dokladu, a ak ide o cudzinca bez štátneho občianstva, po hranicu v mieste opustenia Slovenskej republiky.
Navrhuje sa sprehľadniť prijímanie peňažných prostriedkov a nakladanie s nimi v tom smere, aby obvinený mohol peňažné prostriedky účtované a evidované na jeho konte použiť len na nákup základných potrieb osobnej hygieny a základných potrieb na korešpondenciu, úhradu pohľadávok, poplatkov a nákup liekov, ak v predchádzajúcom mesiaci neuhradil zrážku na pohľadávky spojené s výkonom väzby a výkonom trestu a pohľadávky ostatných oprávnených. To znamená, že sa obmedzuje možnosť používania finančných prostriedkov obvineného až po splnení  určených podmienok. Taktiež sa navrhuje, aby obvinený z peňažných prostriedkov účtovaných a evidovaných na jeho konte uhrádzal zrážky aj na pohľadávky ostatných oprávnených, čo doterajšia právna úprava neumožňovala.

K bodu 18
Ide o zosúladenie normatívneho textu a terminologické spresnenie s § 11 zákona č. 183/2000 Z. z. o knižniciach a o zmene a doplnení zákona č. 68/1997 Z. z. o Matici Slovenskej v znení zákona č. 416/2001 Z. z.

K bodu 19 
Povinnosti obvineného sa rozširujú tak, aby boli v súlade so zákonom o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, pričom obvinený bude povinný dodržiavať opatrenia a pokyny týkajúce sa bezpečnosti a ochrany pri práci a ochrany pred požiarmi, pri výkone práce používať ochranné pracovné pomôcky a oznamovať vznik úrazu. Navrhuje sa ustanoviť ako povinnosť obvineného nosiť preukaz, ktorý musí mať pri sebe, a ktorý má v podmienkach výkonu trestu obdobný charakter ako preukaz totožnosti. 

K bodu 20
Definuje sa pojem Preukaz obvineného, ktorý má v podmienkach výkonu väzby obdobný  charakter ako preukaz totožnosti. Prostredníctvom plastovej identifikačnej karty obvinený bude vykonávať najmä bezhotovostný nákup v predajni v ústave, bude zabezpečený prehľad o jeho pohybe v ústave a aj mimo neho, najmä v prípade jeho eskortovania, pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti, návštevách, telefonovaní a podobne. Preukaz musí obsahovať základné identifikačné znaky obvineného, aby nemohol byť zamenený prípadne zneužitý iným odsúdeným. Možnosti využitia preukazu v podmienkach výkonu trestu z tohto pohľadu budú maximálne rôznorodé a širokospektrálne. Strata preukazu bude možné kvalifikovať ako porušenie povinnosti odsúdeného a  disciplinárne previnenie, za ktoré bude možné uložiť niektorý z disciplinárnych trestov.

K bodu 21 
Ustanovuje sa, že okrem  pracovnej odmeny obvineného zbor bude oprávnený vykonávať, vykazovať a odvádzať  zrážky aj  z nemocenských dávok a úrazových dávok, ktoré doterajšia právna úprava neumožňovala. Pokiaľ podľa súčasnej právnej úpravy obvinenému boli poukazované nemocenské dávky a úrazové dávky, tieto nemohli byť predmetom zrážok aj napriek skutočnosti, že obvinenému bola uložená povinnosť uhrádzať zrážky aj na pohľadávky ostatných oprávnených a pohľadávky spojené s výkonom väzby a výkonom trestu.

K bodu 22
Ustanovuje sa, že ak obvinený, voči ktorému bol nariadený výkon rozhodnutia zrážkami zo mzdy, nastúpi do výkonu väzby, bude sa postupovať podľa Občianskeho súdneho poriadku, pričom za jeho mzdu sa bude považovať pracovná odmena, z ktorej potom bude možné uspokojiť pohľadávky, ak takéto existujú. V prípade premiestnenia obvineného  do iného ústavu, tento ústav bude povinný prebrať výkon rozhodnutia zrážkami z jeho pracovnej odmeny, avšak premiestnenie obvineného do iného ústavu sa nebude považovať za zmenu platiteľa mzdy a nezmenené bude aj poradie vymáhaných pohľadávok.

K bodu 23
 Ide o spresnenie textu s prihliadnutím na požiadavku presnosti a jednoznačnosti. Doposiaľ vymedzené obmedzenia pri pracovnom zaradení obvineného prihliadajúce na preventívno-bezpečnostné dôvody boli nejasné a neurčité, čo spôsobovalo, že obvinený nemohol byť zaradený na výkon niektorých štandardných prác pri správe a údržbe majetku ústavu, kde sa pracovalo napr. s čistiacimi a dezinfekčnými prostriedkami označenými ako iné nebezpečné látky.

K bodom 24 a 25
V súčasnom zákone absentuje ustanovenie, ktoré by jednoznačne ustanovovalo, kto rozhoduje o umiestnení obvineného do zmierneného režimu. Právna úprava v ustanovení § 9 ods. 1 a § 42 ods. 2 vyhlášky síce čiastočne upravuje túto problematiku a výkladom možno dospieť k záveru, že kompetentnou osobou je riaditeľ ústavu, avšak navrhuje sa, aby sa v zákone jednoznačne ustanovilo rozhodovanie riaditeľom ústavu alebo ním povereným príslušníkom. Z dôvodu prehľadnosti zákona sa navrhuje v tejto časti upraviť aj rozdiely v podmienkach pre telefonovanie obvinených zaradených do štandardného režimu.

K bodom 26 až 30 
	Ide o spresnenie textu s prihliadnutím na požiadavku jasnosti a určitosti právneho predpisu, zosúladenie normatívneho textu a terminologické spresnenie so zákonom Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov a odstránenie nepriamej novelizácie citovaného zákona o priestupkoch, keď sa vypúšťa u obvineného riešiť priestupky disciplinárnym konaním.

K bodom 31, 34 až 36
Pri disciplinárnom konaní sa navrhuje upustiť od postupu podľa Správneho poriadku a konanie upraviť tak, aby sa postupovalo zjednodušeným, zrýchleným, avšak racionálnym a efektívnym spôsobom a postupom, bez zbytočnej administratívnej náročnosti. Navrhovaný postup poskytuje dostatočné záruky, aby konanie vo veci ukladania disciplinárnych trestov  za disciplinárne previnenia bolo spravodlivé a objektívne. 
Postup riešenia disciplinárnych previnení obvinených podľa Správneho poriadku  zavedeným v zákone č. 221/2006 Z.z. o výkone väzby viedol k poklesu uložených disciplinárnych trestov, napriek zhoršujúcemu sa stavu disciplíny a poriadku vo výkone väzby. Podľa štatistických údajov z ročenky zboru bol v porovnateľnom období prvého a druhého polroku 2006 rozdiel v uložených disciplinárnych trestoch až 78,2 %, v neprospech obdobia od 1. júna 2006, keď nadobudol účinnosť zákon č. 221/2006 Z.z. o výkone väzby. Vo vyjadrení na jedného obvineného, ktoré zohľadňuje aj pohyby v počtoch obvinených, bolo v období od 1. júla do 31. decembra 2006 uložených 0,08 disciplinárneho trestu, kým v  období od 1. januára  do  30. júna 2006 to bolo 0,34 disciplinárneho trestu a v období od 1. júla do 31. decembra 2005 to bolo 0,24 disciplinárneho trestu. Vzhľadom na uvedené je návrh na osobitné upravenie disciplinárneho konania plne opodstatnený.

K bodu 35
	Ide o spresnenie textu s prihliadnutím na požiadavku jasnosti a určitosti právneho predpisu. Navrhuje sa logické usporiadanie a doplnenie šiesteho oddielu. Určujú sa jednoznačné zásady pre poskytovanie duchovnej služby pre obvinených v kolúznej väzbe s ohľadom na zabezpečenie účelu výkonu väzby a minimalizovanie obmedzení, ktoré z takto vykonávanej väzby vyplývajú. V súlade s § 9 ods. 2 zákona č. 308/1991 Zb. o slobode náboženskej viery a postavení cirkví a náboženských spoločností sa navrhuje upraviť postup pri poskytovaní duchovnej služby obvineným v kolúznej väzbe tak, aby sa v ústavoch vykonávala jednotne. 

K bodom 36 až 38
Ide o spresnenie textu a zosúladenie s inými právnymi normami.
Navrhuje sa, aby bola vypustená povinnosť o prijatí cudzinca do výkonu väzby bezodkladne informovať konzulárny úrad štátu, ktorého je obvinený občanom. Takáto povinnosť vyplýva podľa § 74 ods. 1 Trestného poriadku súdu a v prípravnom konaní sudcovi, ktorý v takom prípade vyrozumie konzulárny úrad štátu, ktorého je cudzinec občanom, alebo na ktorého území má pobyt. Pri praktickej aplikácii sa vyskytovali výhrady obvinených cudzincov voči informovaniu iných osôb o ich výkone väzbe.

K bodu 39
Ustanovuje sa, že ak odsúdenému, ktorý nemá peňažné prostriedky  bola poskytnutá zdravotná starostlivosť a z rozpočtu ústavu mu nebol poskytnutý nenávratný peňažný príspevok, je povinný na základe rozhodnutia riaditeľa ústavu uhradiť poskytnutý nenávratný peňažný príspevok.

K bodom 40 a 41, 44, 46 až 47
Ustanovuje sa, že trovy spojené s výkonom väzby, zvýšené trovy výkonu väzby a sumy určené na náhradu škody na majetku štátu v správe ústavu možno odpustiť obvinenému, ktorý bol vyhostený alebo vydaný do cudziny a ďalšie prípady, kedy možno upustiť od  vymáhania pohľadávky. Pôjde najmä o prípady,  kedy ďalšie vymáhanie trov spojených s výkonom väzby, zvýšených trov výkonu väzby a súm určených na náhradu škody na majetku štátu v správe ústavu by bolo neúčelné a nehospodárne. V aplikačne praxi často dochádzalo k situácii, keď náklady spojené s vymáhaním trov boli vyššie ako samotná suma, ktorá bola  predmetom vymáhania; v takomto prípade išlo jednoznačne o neúčelné a nehospodárne vymáhanie trov a súm. Ak však obvinený zomrel,  bude sa postupovať podľa Občianskeho zákonníka. Vzhľadom na praktickú aplikáciu ustanovenia § 56 ods.2 je potrebné, aby sa presne upravil proces odpustenia pohľadávky z dôvodu vyhostenia alebo vydania odsúdeného do cudziny, aby bolo jasne definované, že v tomto smere sa na odpustenie pohľadávky nevzťahujú ustanovenia zákona o správe majetku štátu a že je potrebné vydať o odpustení rozhodnutie s presne špecifikovanými náležitosťami. 

K bodu 42
Vzhľadom na možné pochybnosti v súvislosti s použitím legislatívnej skratky pre ústav a nemocnicu použité v ustanovení § 3  je potrebné jednoznačne deklarovať, že ak sa neustanovuje inak, ustanovenia zákona sa vzťahujú aj na nemocnicu. Ide o spresnenie textu s prihliadnutím na požiadavku jasnosti a určitosti právneho predpisu.

K bodu 43
	Zdôrazňuje sa požiadavka, aby pri kontakte  hromadných informačných prostriedkov s obvineným sa  jednoznačne postupovalo v súlade so zákonom č. 428/2002 Z.z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov a tiež spôsobom, ktorý nenarúša účel výkonu väzby a ústavný poriadok. Ide predovšetkým o tie ustanovenia citovaného zákona, kde manipulácia s osobnými údajmi obvineného je možná len na základe jeho súhlasu. V tomto zmysle majú obdobné postavenie aj ďalšie zákony, predovšetkým zákon č. 576/2004 Z.z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ide napríklad o údaje týkajúce sa zdravotného stavu obvineného a podobne). V neposlednom rade je potrebné zdôrazniť aj účel výkonu väzby, ktorého ohrozenie alebo marenie je závažným momentom najmä v prípadoch kolúznej väzby.

K bodu 48	
Navrhuje sa precíznejšie upraviť splnomocňujúce ustanovenie tak, aby príslušné vykonávacie predpisy mohli byť vydané v súlade so zákonom a neboli nad jeho rámec. Ide predovšetkým o tie ustanovenia, na základe ktorých je potrebné vydať vyhlášku upravujúcu výšku trov výkonu väzby, zrážky z pracovnej odmeny a poradie zrážok, výšku a náhradu škody na majetku štátu v správe ústavu, výšku a zrážky na úhradu  zvýšených trov výkonu väzby u obvinených a podmienky financovania a vykonávania činností zameraných na zaraďovanie obvinených do práce.

K Čl. II 
Navrhuje sa, aby zákon nadobudol účinnosť 1. januára 2008.