¯Vládny návrh

Zákon

z ...........2007,

ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I

Zákon č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení zákona č. 264/1992 Zb., zákona č. 600/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 249/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 106/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 58/1996 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 317/1996 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 373/1996 Z. z., zákona č. 11/1998 Z. z., zákona č. 127/1999 Z. z., zákona č. 263/1999 Z. z., zákona č. 238/2000 Z. z., zákona č. 147/2001 Z. z., zákona č. 500/2001 Z. z., zákona č. 426/2002 Z. z., zákona č. 510/2002 Z. z., zákona č. 526/2002 Z. z., zákona č. 530/2003 Z. z., zákona č. 432/2004 Z. z., zákona č. 315/2005 Z. z., zákona č. 19/2007 Z. z. a zákona č. 84/2007 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1. V § 26 sa vypúšťa odsek 3.

2. V § 40 odsek 2 znie: 
„(2) Ak príslušný orgán akciovej spoločnosti, spoločnosti s ručením obmedzeným, družstva a štátneho podniku neschváli účtovnú závierku predloženú podľa odseku 1 do troch mesiacov od predloženia, predkladá sa na uloženie do obchodného registra neschválená účtovná závierka. V tomto prípade sa na predkladanie účtovnej závierky do obchodného registra primerane použije lehota podľa osobitného predpisu.“.

Doterajší odsek 2 sa označuje ako odsek 3.

3. V § 44 ods. 2 písm. a) sa za slovo „klamlivá“ vkladajú slová „a porovnávacia“.  

4. § 45 znie:
„§ 45
Klamlivá a porovnávacia reklama
Klamlivá a porovnávacia reklama je upravená osobitným zákonom.“.
5. V § 59a ods. 5 sa spojka „a“ nahrádza čiarkou a na koniec vety sa pripájajú slová „a družstvo“.
6. V § 59a sa za ods.5 vkladá ods. 6, ktorý znie: 
„(6) Ustanovenia § 59b sa použijú primerane.“.
7. Za § 59a sa vkladá § 59b, ktorý znie:  
                                                
„§ 59b
 
(1) Orgán spoločnosti oprávnený rozhodovať o zmene výšky základného imania môže rozhodnúť, že hodnota nepeňažného vkladu nemusí byť určená znaleckým posudkom za podmienky, že primeraná hodnota nepeňažného vkladu už bola určená znaleckým posudkom v súlade s právnymi predpismi platnými pre oceňovanie, a to k dátumu nie skoršiemu ako šesť mesiacov pred splatením nepeňažného vkladu. To neplatí, ak by nastali okolnosti, ktoré by ku dňu splatenia výrazne zmenili hodnotu nepeňažného vkladu. Na podnet a zodpovednosť štatutárneho orgánu tak vykoná nové ocenenie znalec podľa § 59 ods. 3.  

 (2) Ak sa nové ocenenie nevykoná, môže jeden alebo viac spoločníkov, ktorí vlastnia spolu najmenej 5 % základného imania spoločnosti v deň prijatia rozhodnutia o zvýšení základného imania žiadať ocenenie nezávislým znalcom podľa § 59 ods. 3. Toto právo im patrí najneskôr do dňa splatenia nepeňažného vkladu za podmienky, že v deň predloženia žiadosti, ako aj v deň prijatia rozhodnutia o zvýšení základného imania stále vlastnia aspoň 5 % základného imania spoločnosti; 

(3) Orgán spoločnosti oprávnený rozhodovať o zmene výšky základného imania môže rozhodnúť, že hodnota  nepeňažného vkladu nemusí byť určená znaleckým posudkom, ak je primeraná hodnota vkladu odvodená samostatne pre každý nepeňažný vklad z riadnej účtovnej závierky za predchádzajúce účtovné obdobie, overenej audítorom bez výhrady podľa osobitného predpisu. Ustanovenia o zmene hodnoty nepeňažného vkladu a práva spoločníkov podľa odseku 1 sa použijú primerane. Štatutárny orgán vyhotoví písomnú správu, ktorá musí obsahovať opis nepeňažného vkladu, spôsob jeho ocenenia, údaj o tom, či jeho hodnota zodpovedá aspoň emisnému kurzu upísaných akcií splácaných týmto vkladom pri akciovej spoločnosti alebo hodnote prevzatého záväzku na vklad do spoločnosti a vyhlásenie, že nenastali nové pozmeňujúce okolnosti, pokiaľ ide o pôvodné ocenenie. Štatutárny orgán uloží  správu do zbierky listín do 30 dní odo dňa splatenia vkladu.

8. V § 68 ods. 1 sa na koniec vety pred bodku vkladajú slová: „ak zákon neustanovuje inak“.

9. Za § 69a sa vkladá § 69aa, ktorý znie: 

„§ 69 aa
Cezhraničné zlúčenie alebo splynutie spoločností

       (1)  Na  účely cezhraničného zlúčenia alebo splynutia spoločností  sa rozumie 
a)	členským štátom členský štát Európskej únie alebo zmluvný štát Dohody o Európskom hospodárskom priestore,
b)	zúčastnenou spoločnosťou slovenská zúčastnená spoločnosť alebo zahraničná zúčastnená spoločnosť,
c)	slovenskou zúčastnenou spoločnosťou spoločnosť so sídlom na území Slovenskej republiky, 
d)	zahraničnou zúčastnenou spoločnosťou spoločnosť  so sídlom na území iného členského štátu,
e)	cezhraničným zlúčením alebo splynutím spoločností zlúčenie alebo splynutie jednej alebo viacerých slovenských zúčastnených spoločností s jednou alebo  viacerými zahraničnými zúčastnenými spoločnosťami. Pri cezhraničnom zlúčení alebo splynutí spoločností musia mať všetky zanikajúce zúčastnené   spoločnosti a nástupnícka spoločnosť obdobnú právnu formu, ak právne predpisy členských štátov, na území ktorých majú zúčastnené spoločnosti svoje sídla, nepovoľujú zlúčenie alebo splynutie rôznych právnych foriem spoločností.
   
     (2) Zúčastnené spoločnosti  vypracujú  návrh zmluvy  o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí spoločností, ktorý musí okrem údajov podľa § 69 ods. 6 obsahovať
a)	pravdepodobné vplyvy cezhraničného zlúčenia alebo splynutia spoločností na zamestnanosť, 
b)	návrh spoločenskej zmluvy,  alebo návrh zakladateľskej zmluvy a stanov alebo návrh obdobných dokumentov nástupníckej spoločnosti,  
c)	tam, kde je to potrebné, údaje o postupoch, podľa ktorých sa upraví účasť zamestnancov na riadení v nástupníckej spoločnosti, 
d)	údaje o imaní, ktoré prechádza na nástupnícku spoločnosť,
e)	rozhodný deň účtovných závierok zúčastnených spoločností pre stanovenie podmienok cezhraničného zlúčenia alebo splynutia spoločností.
       
    (3) Slovenská zúčastnená spoločnosť zabezpečí súčasne s uložením návrhu zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí spoločností do zbierky listín zverejnenie nasledovných údajov
a)	obchodné meno, právna forma a sídlo každej zúčastnenej spoločnosti, 
b)	názov obchodného registra alebo inej evidencie do ktorej je zúčastnená spoločnosť zapísaná a identifikačné číslo organizácie v obchodnom registri alebo inej evidencii,
c)	odkaz na opatrenia prijaté za účelom zabezpečenia ochrany práv veriteľov, s uvedením poštovej adresy a adresy internetovej stránky, na ktorej je možno bezplatne získať všetky uvedené informácie, vrátane informácií podľa odseku 4.                         
                                                
(4) Každá slovenská zúčastnená spoločnosť musí vo svojom sídle, prípadne aj na ďalšej  adrese, ako aj na internetovej stránke zverejnenej podľa odseku 3 najneskôr 60 dní pred hlasovaním o schválení návrhu zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo splynutí, zverejniť 

a) v prípade, ak sa navrhuje aby nástupnícka spoločnosť mala  sídlo mimo územia Slovenskej republiky skutočnosť, že spoločnosť plánuje v dôsledku cezhraničného zlúčenia alebo splynutia premiestniť svoje sídlo mimo územie Slovenskej republiky,
b) v prípade, ak bude mať nástupnícka spoločnosť sídlo mimo územia Slovenskej republiky, informáciu v štátnom jazyku o právnej forme nástupníckej spoločnosti spolu s odkazom na konkrétne ustanovenia právnych predpisov, ktoré túto právnu formu upravujú,
c) účtovné závierky všetkých zúčastnených spoločností, prípadne ich právnych predchodcov za posledné tri roky, ak niektorá zo spoločností vznikla neskôr a nemala právneho predchodcu, za všetky roky jej trvania, 
d) priebežnú účtovnú závierku vyhotovenú ku dňu, ktorý nesmie byť skorší ako prvý deň tretieho mesiaca predchádzajúceho vyhotoveniu návrhu zmluvy o cezhraničnom splynutí alebo zlúčení spoločností, ak posledná riadna účtovná závierka je vyhotovená ku dňu, od ktorého do vyhotovenia návrhu zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí uplynulo viac ako šesť mesiacov,
e) meno, priezvisko a adresu notárskeho úradu notára, ktorý bude vydávať osvedčenie podľa odseku 7, prípadne aj ďalšie jeho kontaktné údaje. 
           
(5) Veritelia slovenskej zúčastnenej spoločnosti, ktorí majú ku dňu schválenia návrhu zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy cezhraničnom o splynutí, voči nej nesplatné pohľadávky, majú právo požadovať, aby splnenie ich neuhradených pohľadávok bolo primerane zabezpečené. Ak sa veritelia so slovenskou zúčastnenou spoločnosťou nedohodnú, rozhodne o primeranom zabezpečení súd. Zabezpečenie sa považuje za primerané vždy, ak bolo do notárskej úschovy zložená peňažná hotovosť vo výške pohľadávky označenej veriteľom.

(6) Návrh zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí musia v prípade spoločností nevytvárajúcich povinne základné imanie schváliť jednomyseľne všetci spoločníci. V prípade spoločností vytvárajúcich povinne základné imanie je potrebný súhlas dvoch tretín spoločníkov alebo členov prítomných pri rozhodovaní o cezhraničnom zlúčení alebo cezhraničnom splynutí, ibaže by zákon, spoločenská zmluva, zakladateľská listina alebo stanovy stanovovali prísnejšie kritériá.  Na ochranu spoločníkov alebo členov, ktorí nesúhlasili s návrhom zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí sa primerane použijú ustanovenia § 218ja a v prípade ak nesúhlasili s výmenným pomerom alebo s výškou prípadného doplatku v peniazoch, sa primerane použijú ustanovenia § 218jb.    
              
  (7) Splnenie požiadaviek ustanovených pre cezhraničné zlúčenie alebo splynutie preskúma pri slovenskej zúčastnenej spoločnosti pred zápisom cezhraničného zlúčenia alebo splynutia do obchodného registra notár a vydá jej o tom osvedčenie vo forme notárskej zápisnice o právnom úkone. Notár môže vydať osvedčenie, až keď právoplatne skončili všetky súdne konania začaté na základe odseku 5 o ktorých ho veritelia informovali, ibaže by návrh zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí obsahoval dohodu o právomoci súdu a o rozhodnom práve, na základe ktorej by veritelia, ktorí mali voči slovenskej zúčastnenej spoločnosti pred cezhraničným zlúčením alebo splynutím pohľadávky, mohli uplatniť svoje právo voči nástupníckej spoločnosti na slovenskom súde a na základe slovenského práva. Ak prebiehajú súdne konania začaté na základe odseku 5, notár v osvedčení uvedie, že takéto konania prebiehajú. Právomoc slovenského súdu v takýchto konaniach zostáva zachovaná aj po nadobudnutí účinnosti cezhraničného zlúčenia alebo splynutia  podľa odseku 8. 

(8) V obchodnom registri sa vykoná výmaz slovenskej zúčastnenej zanikajúcej  spoločnosti a zápis spoločnosti vzniknutej splynutím alebo zápis zlúčenia pri nástupníckej spoločnosti k tomu istému dňu, ak nástupnícka spoločnosť bude mať sídlo na území Slovenskej republiky. Inak sa v obchodnom registri  vykoná výmaz zanikajúcej slovenskej  zúčastnenej spoločnosti bez zbytočného odkladu po doručení oznámenia zahraničného registra alebo inej evidencie do ktorej sa zapisuje nástupnícka spoločnosť, že cezhraničné zlúčenie alebo splynutie nadobudlo účinnosť, a to ku dňu nadobudnutiu účinnosti cezhraničného zlúčenia alebo cezhraničného splynutia.

(9) Cezhraničné zlúčenie alebo splynutie, ktoré nadobudlo účinnosť v súlade s odsekom 8, nemôže byť vyhlásené za neplatné.

(10) Ak nie je ďalej v tomto zákone ustanovené inak, použijú sa primerane na cezhraničné zlúčenia alebo splynutia spoločností ustanovenia o zlúčeniach alebo splynutiach spoločností.“.            

10. V § 88 ods. 1 písm. d) sa na konci vypúšťa čiarka a pripájajú sa tieto slová: „bez právneho nástupcu“.

11. V § 138 ods. 1 písm. c) sa vypúšťajú slová „prípadne predbežnú“.

12. V § 154 odsek 5 znie:
„(5) Verejnou výzvou na upisovanie akcií sa rozumie verejná ponuka cenných papierov podľa osobitného predpisu.“.

13. V 161a ods. 2 písm. a) sa slová „18 mesiacov“ nahrádzajú slovami „päť rokov“.
14. V § 161a ods. 2 písmeno b) znie:
„b) nadobudnutím akcií neklesne vlastné imanie spoločnosti pod hodnotu  základného imania spolu s rezervným fondom (§ 217), prípadne ďalšími fondmi vytváranými spoločnosťou povinne podľa zákona zníženú o hodnotu nesplateného základného imania, pokiaľ táto ešte nie je zahrnutá v aktívach uvedených v súvahe podľa osobitného zákona.“.

15.  V § 179 ods. 4  sa slová „hodnota základného imania spolu s rezervnými fondmi, ktoré podľa zákona alebo stanov nesmie spoločnosť použiť na plnenie akcionárom“  nahrádzajú slovami „hodnota základného imania spolu s rezervným fondom (§ 217), prípadne ďalšími fondmi vytváranými spoločnosťou, ktoré sa podľa zákona alebo stanov nesmú použiť na plnenie akcionárom znížená o hodnotu nesplateného základného imania, pokiaľ táto ešte nie je zahrnutá v aktívach uvedených v súvahe podľa osobitného zákona“.

16. V § 184 ods. 1 sa na konci pripájajú tieto vety:
 „Stanovy môžu umožniť účasť na valnom zhromaždení aj prostredníctvom elektronických prostriedkov. Podrobnosti určia stanovy spoločnosti. “. 

17.  § 185 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: 
„(3) Za prítomnú sa považuje aj osoba, ktorá sa v prípade využitia § 184 ods. 1 zúčastňuje na valnom zhromaždení prostredníctvom elektronických prostriedkov. Takáto osoba potvrdí svoju účasť na valnom zhromaždení svojim zaručeným elektronickým podpisom, a to najneskôr 24 hodín pred začiatkom valného zhromaždenia. Podrobnosti určia stanovy spoločnosti.“.

18. V § 186 ods. 1 sa na konci pripájajú tieto vety:
„Pre účely hlasovania sa za prítomných považujú aj akcionári, ktorí odovzdali svoje hlasy prostredníctvom poštových služieb alebo elektronických prostriedkov, ak takýto spôsob hlasovania spoločnosť povoľuje. Hlasy musia byť v takomto prípade doručené spoločnosti na adresu určenú v stanovách pred začatím valného zhromaždenia. V prípade hlasov zaslaných prostredníctvom elektronických prostriedkov sa na overenie totožnosti vyžaduje potvrdenie hlasovania zaručeným elektronickým podpisom. Podrobnosti určia stanovy spoločnosti.“.

19. V § 187 ods. 2  sa vypúšťajú slová „na trhu kótovaných cenných papierov“.

20. V § 202 ods. 3 sa na konci pripájajú tieto slová: „ak tento zákon neustanovuje inak“. 

21. V § 204 ods. 2 sa vypúšťajú slová „na trhu kótovaných cenných papierov“.

22. V § 210 ods. 2 sa na konci druhej vety vkladá čiarka a slová: „ak tento zákon neustanovuje inak“.

23. V § 218a sa vkladá nový odsek 5, ktorý znie:

„(5) Preskúmanie návrhu zmluvy o  zlúčení alebo návrhu zmluvy o splynutí nezávislým audítorom ani vypracovanie písomnej správy audítora nie je potrebné, ak sa tak dohodli všetci akcionári každej zo spoločností, ktoré sa podieľajú na zlúčení alebo splynutí.“.

Doterajší odsek 5 sa označuje ako odsek 6.

24. V § 218b ods. 1 sa na konci pripája táto veta: 
„Písomná správa, ktorú pri cezhraničnom zlúčení alebo splynutí vypracúva predstavenstvo každej slovenskej zúčastnenej spoločnosti, musí okrem  toho obsahovať aj vysvetlenie predpokladaných dôsledkov vyplývajúcich z  cezhraničného zlúčenia alebo splynutia pre akcionárov, veriteľov a zamestnancov slovenských  zúčastnených spoločností.“.

25. V § 218c ods. 1 sa na konci pripája táto veta: 
„Valné zhromaždenie každej slovenskej zúčastnenej spoločnosti si môže pri schvaľovaní cezhraničného zlúčenia alebo splynutia vyhradiť právo, že podmienkou uskutočnenia cezhraničného zlúčenia alebo splynutia je jeho výslovný súhlas s úpravou účasti zamestnancov na riadení v nástupníckej spoločnosti v zmysle § 218la až § 218ll. V takomto prípade môže notár vydať osvedčenie podľa § 69aa ods. 7 až po udelení tohto výslovného súhlasu.“.

26. V § 218c ods. 2 sa za slová „akcionári“ vkladajú slová „a v prípade cezhraničného zlúčenia alebo splynutia aj  zástupcovia zamestnancov, prípadne ak zamestnanci nemajú  vymenovaných zástupcov, tak zamestnanci.“.

27. V § 218c ods. 4 sa na konci pripája táto veta:
„Pri cezhraničnom zlúčení alebo splynutí je predstavenstvo slovenskej zúčastnenej spoločnosti  povinné zabezpečiť preklad  dokumentov podľa odseku 2, ktoré sa týkajú zahraničnej zúčastnenej spoločnosti do štátneho jazyka.“.

28. Za § 218j sa vkladajú § 218ja a 218jb, ktoré znejú: 

„§ 218ja

(1) V prípade cezhraničného zlúčenia alebo splynutia každý akcionár, ktorý bol akcionárom niektorej zo slovenských zúčastnených spoločností v čase konania valného zhromaždenia, ktoré rozhodlo o schválení návrhu zmluvy o cezhraničnom splynutí alebo zmluvy o cezhraničnom zlúčení spoločností, bol na tomto valnom zhromaždení prítomný, hlasoval proti schváleniu spoločného návrhu zmluvy o cezhraničnom splynutí alebo zmluvy o cezhraničnom zlúčení spoločností a požiadal o zápis svojho nesúhlasného stanoviska spolu so žiadosťou o zaslanie ponuky na odkúpenie jeho akcií do zápisnice z tohto valného zhromaždenia, má právo, aby od neho slovenská zúčastnená spoločnosť odkúpila akcie za primerané protiplnenie. 

(2) Slovenská zúčastnená spoločnosť zašle oprávnenému akcionárovi návrh zmluvy o odkúpení akcií najneskôr v lehote 30 dní od konania valného zhromaždenia, ktoré schválilo cezhraničné zlúčenie alebo cezhraničné splynutie, ibaže by sa cezhraničné zlúčenie alebo splynutie neuskutočnilo, z dôvodov na strane zahraničnej zúčastnenej spoločnosti. 

(3) Návrh zmluvy o odkúpení akcií musí okrem náležitostí podľa osobitného zákona obsahovať

a) ponúkané primerané peňažné protiplnenie, 
b) lehotu na prijatie návrhu zmluvy, ktorá však nesmie byť kratšia ako 15 dní od doručenia návrhu, 
c) postup pri realizácii odkúpenia akcií a
d) výhradu vlastníctva.

(4) Ak oprávnený akcionár nepodá návrh na začatie súdneho konania za účelom preskúmania návrhu zmluvy o odkúpení akcií v lehote podľa odseku 3 písm. b) považuje sa takýto návrh za prijatý. Na konanie je príslušný súd podľa sídla zúčastnenej spoločnosti.

(5) Ak oprávnený akcionár nesúhlasí s výškou ponúkaného protiplnenia,  rozhodujúca bude všeobecná hodnota protiplnenia zistená v súdnom konaní s využitím prípadne aj znaleckého dokazovania. Náklady dokazovania preddavkovane platí zúčastnená spoločnosť. Na vypracovanie prípadného znaleckého posudku súd ustanoví znalca zo zoznamu vedeného podľa osobitného predpisu. Za znalca možno určiť právnickú osobu z odboru podnikové hospodárstvo, odvetvie oceňovanie a hodnotenie podnikov. Pri vypracovaní znaleckého posudku je znalec povinný použiť majetkovú metódu a zároveň aj podnikateľskú metódu. 
 
 (6) Primerané protiplnenie zároveň nesmie byť nižšie ako 

a) hodnota čistého obchodného imania vrátane hodnoty nehmotného majetku spoločnosti pripadajúceho na jednu akciu podľa účtovnej závierky podľa § 69aa ods. 2 písm. e), 

b) najvyššie protiplnenie poskytnuté jednotlivým oprávneným akcionárom za rovnakú akciu.

(7) Navrhovaná hodnota protiplnenia podľa odseku 3 sa mení na zistenú hodnotu protiplnenia podľa odseku 5, ktorá nesmie byť nižšia ako hodnota protiplnenia podľa odseku 6. 

(8) Notár nevydá osvedčenie podľa § 69aa ods. 7, ak slovenská zúčastnená spoločnosť nezaslala akcionárom oprávneným podľa odseku 1 návrh zmluvy o odkúpení akcií v stanovenej lehote.  Notár môže vydať osvedčenie podľa § 69aa ods. 7 až keď právoplatne skončili všetky súdne konania začaté na základe odseku 4, ibaže by návrh zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí obsahoval dohodu o právomoci súdu a o rozhodnom práve, na základe ktorej môžu oprávnení akcionári uplatňovať právo preskúmania zmluvy o odkúpení akcií podľa odseku 4 voči nástupníckej spoločnosti na slovenskom súde a na základe slovenského práva a súhlasu zúčastnených spoločností s takýmto dodatočným vysporiadaním. Osvedčenie podľa § 69aa ods. 7 musí v takomto prípade obsahovať informáciu o tom, že takéto konania prebiehajú.  

(9) Pri úkonoch notára súvisiacich s vydaním osvedčenia sú tak akcionári ako aj slovenská zúčastnená spoločnosť povinní mu poskytnúť náležitú súčinnosť.
§ 218jb
(1) Ak nie je výmenný pomer akcií spolu s prípadným doplatkom v peniazoch určený zmluvou o cezhraničnom  splynutí alebo zmluvou o cezhraničnom zlúčení spoločností primeraný, každý akcionár, ktorý bol akcionárom niektorej zo slovenských zúčastnených spoločností v čase konania valného zhromaždenia, ktoré rozhodlo o schválení návrhu zmluvy o cezhraničnom splynutí alebo zmluvy o cezhraničnom zlúčení spoločností, bol na tomto valnom zhromaždení prítomný a požiadal o zápis svojho nesúhlasného stanoviska s výmenným pomerom akcií spolu s prípadným doplatkom v peniazoch do zápisnice z tohto valného zhromaždenia, má právo, aby mu slovenská zúčastnená spoločnosť doplatila primeraný peňažný doplatok. 

(2) Slovenská zúčastnená spoločnosť zašle oprávnenému akcionárovi návrh zmluvy stanovujúci nový výmenný pomer akcií, prípadne výmenný pomer akcií s primeraným doplatkom najneskôr v lehote 30 dní od konania valného zhromaždenia, ktoré schválilo cezhraničné zlúčenie alebo cezhraničné splynutie, ibaže by sa cezhraničné zlúčenie alebo splynutie neuskutočnilo z dôvodov na strane zahraničnej zúčastnenej spoločnosti. 

(3) Návrh zmluvy podľa odseku 2, musí okrem náležitostí podľa osobitného zákona obsahovať
a) hodnotu jednotlivých vymieňaných akcií a
b) lehotu na prijatie návrhu zmluvy, ktorá však nesmie byť kratšia ako 15 dní od doručenia návrhu.

(4) Ak oprávnený akcionár nepodá návrh na začatie súdneho konania za účelom preskúmania návrhu zmluvy podľa odseku 2 v lehote podľa odseku 3 písm. b) považuje sa takýto návrh za prijatý. Na konanie je príslušný súd podľa sídla zúčastnenej spoločnosti.

(5) Ak oprávnený akcionár nesúhlasí s výmenným pomerom akcií spolu s prípadným doplatkom v peniazoch,  rozhodujúci bude výmenný pomer akcií spolu s prípadným doplatkom v peniazoch  zistený v súdnom konaní s využitím prípadne aj znaleckého dokazovania. Náklady dokazovania platí zúčastnená spoločnosť preddavkom. Na vypracovanie prípadného znaleckého posudku súd ustanoví znalca zo zoznamu vedeného podľa osobitného predpisu. Za znalca možno určiť právnickú osobu z odboru podnikové hospodárstvo, odvetvie oceňovanie a hodnotenie podnikov. Pri vypracovaní znaleckého posudku je znalec povinný použiť majetkovú metódu a zároveň aj podnikateľskú metódu.

(6) Ustanovenia § 218ja ods. 6 až 9 sa použijú primerane.“.

29. § 218k sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie: 

„(5) Ak pri cezhraničnom zlúčení vlastní nástupnícka spoločnosť alebo osoby konajúce vo vlastnom mene, ale na účet nástupníckej spoločnosti všetky akcie zanikajúcich spoločností, s ktorými je spojené hlasovacie právo, neuplatní sa na cezhraničné zlúčenie ustanovenie § 69 ods. 6 písm. b),  e), § 69a ods. 1 písm. b), § 218a ods. 1 písm. a) až e), 218a ods. 2 až 5, § 218c ods. 1. Písomná správa podľa § 218b ods. 1 sa pri cezhraničnom zlúčení alebo splynutí vypracúva vždy.“.

30. Za § 218l sa vkladajú § 218la až 218lk, ktoré znejú:

„Účasť zamestnancov na riadení pri cezhraničnom zlúčení alebo splynutí

§  218 la

(1) Ak je pri cezhraničnom zlúčení alebo splynutí nástupníckou spoločnosťou spoločnosť so sídlom na území Slovenskej republiky, majú zamestnanci tejto spoločnosti právo na účasť na riadení  za podmienok a spôsobom ustanoveným v § 200.

(2) Účasť zamestnancov na riadení podľa § 200 sa neuplatní,

a) ak je aspoň v jednej zo zúčastnených spoločností šesť mesiacov pred dňom zverejnenia oznámenia o uložení dokladov podľa § 69aa ods. 3 priemerný počet zamestnancov viac ako 500 a v tejto spoločnosti existuje účasť zamestnancov na riadení v zmysle ustanovení osobitného predpisu alebo
 
b) ak je účasť zamestnancov na riadení podľa § 200 zabezpečená v menšom rozsahu, v akom právo účasti zamestnancov na riadení existovalo v niektorej zo zúčastnených spoločností, pričom rozsah účasti zamestnancov na riadení sa zisťuje na základe podielu zastúpenia zamestnancov v príslušných orgánoch zúčastnených spoločností, alebo

c) ak zamestnanci organizačných zložiek nástupníckej spoločnosti, ktoré sa nachádzajú na území iného členského štátu, nemajú právo účasti na riadení za rovnakých podmienok ako zamestnanci nástupníckej spoločnosti so sídlom na území Slovenskej republiky.

 (3) V prípadoch uvedených v odseku 2 nemôže byť zlúčenie alebo splynutie zapísané do registra, pokiaľ nie je uzavretá dohoda o účasti zamestnancov na riadení podľa § 218 lf alebo nebolo prijaté rozhodnutie podľa § 218 le ods. 4, alebo márne neuplynula lehota na vyjednávanie podľa § 218 lg bez uzavretia dohody o účasti zamestnancov na riadení.

(4) Ustanovenia § 218 lb až § 218 lk sa použijú vždy, ak bude mať nástupnícka spoločnosť sídlo na území Slovenskej republiky, ibaže by tento zákon ustanovil inak.

§ 218 lb 

Osobitný vyjednávací orgán

(1) Osobitný vyjednávací orgán je zložený zo zástupcov zamestnancov zúčastnených spoločností a zo zástupcov zamestnancov ich organizačných zložiek, ktorých zastupuje  na rokovaniach o účasti zamestnancov na riadení.

(2) Osobitný vyjednávací orgán a štatutárne orgány zúčastnených spoločností určia spôsob účasti zamestnancov na riadení písomnou dohodou. 

(3) Štatutárne orgány zúčastnených spoločností môžu jednomyseľne rozhodnúť o uplatnení štandardných pravidiel o účasti zamestnancov na riadení aj bez toho, aby začali rokovania s osobitným vyjednávacím orgánom.

(4) Štatutárny orgán každej zo zúčastnených spoločností je povinný bez zbytočného odkladu po zverejnení návrhu zmluvy o splynutí alebo zlúčení

a) prijať opatrenia nevyhnutné na začatie rokovaní so zástupcami zamestnancov zúčastnených spoločností a ich organizačných zložiek o budúcej účasti zamestnancov na riadení, 

b) poskytnúť zástupcom zamestnancov, prípadne všetkým zamestnancom informácie o sídle a právnej forme všetkých zúčastnených spoločností a ich organizačných zložiek, o počte všetkých zamestnancov ku dňu zverejnenia návrhu zmluvy o zlúčení alebo zmluvy o splynutí, o počte zamestnancov, ktorí majú právo ovplyvňovať zloženie orgánov zúčastnených spoločností, a o spôsobe a rozsahu tohto ovplyvňovania. 

(5) Povinnosti uvedené v odseku 4 sa vzťahujú na štatutárny orgán slovenskej zúčastnenej spoločnosti aj v prípade, ak nástupnícka spoločnosť bude mať sídlo na území iného členského štátu. 

§ 218 lc 

Zloženie osobitného vyjednávacieho orgánu

(1) Počet miest v osobitnom vyjednávacom orgáne sa určí tak, že na každých aj začatých 10 % zamestnancov zúčastnených spoločností a zamestnancov ich organizačných zložiek, ktorí sú zamestnaní v tom istom členskom štáte, počítaných z celkového počtu zamestnancov zúčastnených spoločností a ich organizačných zložiek vo všetkých členských štátoch, pripadne jeden člen osobitného vyjednávacieho orgánu pre príslušný členský štát. Vychádza sa z počtu zamestnancov ku dňu zverejnenia návrhu zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo splynutí.

(2) Ak miesta v osobitnom vyjednávacom orgáne podľa tohto zákona alebo podľa právneho poriadku príslušného členského štátu nebudú obsadené takým spôsobom, aby zamestnancov každej zúčastnenej spoločnosti, ktorá má zlúčením alebo splynutím zaniknúť, zastupoval v osobitnom vyjednávacom orgáne aspoň jeden zástupca zamestnancov, zvýši sa počet členov osobitného vyjednávacieho orgánu tak, aby mohli byť v osobitnom vyjednávacom orgáne prostredníctvom zástupcu zamestnancov zastúpení zamestnanci každej zanikajúcej zúčastnenej spoločnosti. 

(3) Ak počet členov osobitného vyjednávacieho orgánu doplnený podľa odseku 2 vo všetkých členských štátoch prekročí počet členov osobitného vyjednávacieho orgánu ustanovený podľa odseku 1 o viac ako 20 %, zvýši sa počet členov osobitného vyjednávacieho orgánu len o 20 % s tým, že dodatočné miesta sa rozdelia po jednom mieste zástupcom zamestnancov zúčastnených spoločností v poradí podľa počtu ich zamestnancov.

(4) Ak počet miest v osobitnom vyjednávacom orgáne určených pre zástupcov zamestnancov zo Slovenskej republiky nedosahuje počet zanikajúcich slovenských zúčastnených spoločností, ani po prípadnom zvýšení počtu členov osobitného vyjednávacieho orgánu podľa odsekov 2 a 3, rozdelia sa tieto miesta tak, aby zástupcovia zastupovali zamestnancov zanikajúcich slovenských zúčastnených spoločností, v poradí podľa počtu ich zamestnancov. Títo zástupcovia budú v osobitnom vyjednávacom orgáne súčasne zastupovať aj ostatných zamestnancov zo Slovenskej republiky, a to každý rovnakým podielom.

 (5) Zamestnancov zo Slovenskej republiky môže v osobitnom vyjednávacom orgáne zastupovať aj fyzická osoba, ktorá nie je zamestnancom slovenskej zúčastnenej spoločnosti alebo jej  organizačnej zložky, ak je splnomocnená zástupcami zamestnancov; ustanovenia § 218 li a § 218 lj sa použijú primerane.

(6) Na voľbu členov osobitného vyjednávacieho orgánu zastupujúcich zamestnancov zúčastnených spoločností a ich organizačných zložiek so sídlom na území Slovenskej republiky sa vzťahuje osobitný zákon bez ohľadu na to, v ktorom členskom štáte bude mať nástupnícka spoločnosť sídlo. Miesta v osobitnom vyjednávacom orgáne, ktoré patria zástupcom zamestnancov z iného členského štátu ako zo Slovenskej republiky, sa obsadia spôsobom, ktorý ustanovuje právny poriadok tohto členského štátu.

(7) Rozdelenie miest v osobitnom vyjednávacom orgáne sa vykoná spôsobom, aby bolo zrejmé, koľko zamestnancov každý člen osobitného vyjednávacieho orgánu zastupuje. Člen osobitného vyjednávacieho orgánu oznámi osobitnému vyjednávaciemu orgánu bez zbytočného odkladu po jeho ustanovení, koľko zamestnancov zastupuje, v ktorom členskom štáte a v ktorých zúčastnených spoločnostiach a ktorých organizačných zložkách sú títo zamestnanci zamestnaní.

(8) Ak v priebehu rokovania o účasti zamestnancov na riadení dôjde k zmene v zložení orgánov zúčastnených spoločností a ich organizačných zložkách alebo v počte zamestnancov v nich, ktorá má za následok, že sa zloženie osobitného vyjednávacieho orgánu podstatne odchýli od pravidiel uvedených v odsekoch 1 až 4, vykoná sa bez zbytočného odkladu nové rozdelenie miest v osobitnom vyjednávacom orgáne. Nové rozdelenie miest v osobitnom vyjednávacom orgáne sa vykoná tak, aby bolo čo najmenej narušené zloženie osobitného vyjednávacieho orgánu, najmä aby zostali zachované mandáty čo najväčšieho počtu zostávajúcich členov osobitného vyjednávacieho orgánu.

§ 218 ld 

Odborní poradcovia

(1) Osobitný vyjednávací orgán môže na rokovania prizvať odborných poradcov. Bez ohľadu na počet prizvaných odborných poradcov splývajúce alebo zlučujúce sa spoločnosti uhradia náklady len na jedného odborného poradcu pre príslušnú oblasť.

(2) Splývajúce alebo zlučujúce sa spoločnosti sú povinné zabezpečiť osobitnému vyjednávaciemu orgánu a jeho členom dostatočné finančné zdroje, materiálne zdroje a organizačné predpoklady na riadny výkon jeho činnosti. 

(3) Členovia osobitného vyjednávacieho orgánu majú nárok najmä na náhradu účelne vynaložených nákladov na výkon činnosti; odmena za výkon činnosti v osobitnom vyjednávacom orgáne im nepatrí. 

(4) Splývajúce alebo zlučujúce sa spoločnosti sú povinné vopred vyčleniť v rámci určeného rozpočtu zodpovedajúci objem finančných prostriedkov na náhradu nevyhnutných výdavkov, najmä na organizačné zabezpečenie rokovania osobitného vyjednávacieho orgánu, preklady a tlmočenie, cestovné, ubytovanie, stravné a náklady na odborných poradcov.

(5) Osobitný vyjednávací orgán môže rozhodnúť o tom, že bude o začatí rokovania informovať iné organizácie a združenia. Ustanovenia §218 li a §218 lj sa vzťahujú primerane aj na takéto organizácie a združenia.

§ 218 le 

Rozhodnutie osobitného vyjednávacieho orgánu

(1) Osobitný vyjednávací orgán rozhoduje uznesením prijatým nadpolovičnou väčšinou hlasov všetkých členov, ak títo členovia zastupujú súčasne nadpolovičnú väčšinu zamestnancov všetkých zúčastnených spoločností a ich organizačných zložiek, ak tento zákon neustanovuje inak. Každý člen osobitného vyjednávacieho orgánu má jeden hlas.
 
(2) Dohoda o účasti zamestnancov na riadení, ktorá by viedla k zníženiu práva účasti zamestnancov na riadení oproti stavu, ktorý by nastal, keby dohoda o účasti zamestnancov na riadení nebola uzavretá, musí byť schválená najmenej dvojtretinovou väčšinou hlasov všetkých členov osobitného vyjednávacieho orgánu, ak zastupujú títo členovia súčasne najmenej dve tretiny všetkých zamestnancov zúčastnených spoločností a ich organizačných zložiek, a to najmenej z dvoch rôznych členských štátov.

(3) Odsek 2 sa neuplatní, ak má právo ovplyvňovať zloženie orgánov v doterajších zúčastnených právnických osobách menej ako 33 1/3 % z celkového počtu zamestnancov zúčastnených spoločností.

(4)  Osobitný vyjednávací orgán môže väčšinou hlasov uvedenou v odseku 2 rozhodnúť uznesením o tom, že nezačne rokovania o účasti zamestnancov na riadení alebo že tieto rokovania ukončí. Na účasť zamestnancov na riadení sa v takom prípade použijú pravidlá platné v členskom štáte, v ktorom má nástupnícka spoločnosť sídlo.

§ 218 lf

Dohoda o účasti zamestnancov na riadení 

(1) Zamestnanci nástupníckej spoločnosti majú za podmienok ustanovených týmto zákonom právo účasti na riadení,  a to spôsobom a v rozsahu ustanovenom v jej stanovách, na základe výsledku rokovaní o účasti zamestnancov na riadení. Ak by boli stanovy v rozpore s dohodou o účasti zamestnancov na riadení, musia byť v nevyhnutnom rozsahu zmenené. Takúto zmenu stanov schváli bezodkladne predstavenstvo. 

(2) Dohodu o účasti zamestnancov na riadení uzatvára osobitný vyjednávací orgán so štatutárnymi orgánmi zúčastnených spoločností. Dohoda o účasti zamestnancov na riadení musí byť písomná a obsahuje najmä

a) pôsobnosť dohody o účasti zamestnancov na riadení, 

b) spôsob a rozsah práva účasti zamestnancov na riadení, najmä počet členov dozornej rady, ktorých majú zamestnanci alebo ich zástupcovia právo voliť a spôsob, akým toto právo môžu vykonávať, 

c) deň nadobudnutia účinnosti dohody o účasti zamestnancov na riadení a dobu jej trvania, 

d) prípady, keď je nutné začať nové rokovania o účasti zamestnancov na riadení a postup pri týchto rokovaniach. 

(3) Ak v dohode o účasti zamestnancov na riadení nie je ustanovené inak, štandardné pravidlá o účasti zamestnancov na riadení sa na túto dohodu nevzťahujú.

§ 218 lg

Dĺžka rokovaní o dohode o účasti zamestnancov na riadení

(1) Rokovania o dohode o účasti zamestnancov na riadení sa začnú od ustanovenia osobitného vyjednávacieho orgánu. Dĺžka týchto rokovaní nesmie presiahnuť šesť mesiacov od ustanovenia osobitného vyjednávacieho orgánu. 

(2) Osobitný vyjednávací orgán sa môže so štatutárnymi orgánmi spoločností dohodnúť na predĺžení lehoty až do jedného roka od ustanovenia osobitného vyjednávacieho orgánu.

§ 218 lh 

Štandardné pravidlá o účasti zamestnancov na riadení

(1)  Zamestnanci nástupníckej spoločnosti so sídlom na území Slovenskej republiky majú právo účasti na riadení  podľa odsekov 3 až 8 ak 

a) tak ustanoví dohoda o účasti zamestnancov na riadení, alebo

b) bolo prijaté rozhodnutie podľa § 218 lb ods. 3, alebo

c) strany neuzatvoria písomnú dohodu o účasti zamestnancov na riadení v lehote podľa § 218 lg.

(2) Ak účasť zamestnancov na riadení existovala pred splynutím alebo zlúčením iba v zúčastnených spoločnostiach, ktorých počet zamestnancov bol menší ako 33 1/3 % celkového počtu zamestnancov zúčastnených spoločností, ustanovenia odsekov 3 až 8 sa nepoužijú.

(3) Zamestnanci majú právo účasti na riadení  v takom rozsahu, aký zodpovedá najpriaznivejšiemu rozsahu tohto práva v ktorejkoľvek splývajúcej alebo zlučujúce sa spoločnosti. Ak zamestnanci nemali právo účasti na riadení v žiadnej zo zúčastnených spoločností, nemajú toto právo ani zamestnanci nástupníckej spoločnosti, ak jej stanovy nestanovia  inak.

(4) O rozdelení miest v dozornej rade, ktoré pripadnú zástupcom zamestnancov z jednotlivých členských štátov podľa odseku 3, prípadne o spôsobe akým môžu zamestnanci nástupníckej spoločnosti odporúčať alebo namietať voči vymenovaniu členov dozornej rady, rozhodne výbor zamestnancov. 

(5) Výbor zamestnancov je orgán zastupujúci zamestnancov, ktorý je zložený zo zamestnancov alebo ich zástupcov. Ustanovenia o zložení osobitného vyjednávacieho orgánu sa na zloženie výboru zamestnancov použijú primerane.  

(6) Výbor zamestnancov rozhoduje na základe podielu zamestnancov nástupníckej spoločnosti v jednotlivých členských štátoch k celkovému počtu jej zamestnancov vo všetkých členských štátoch. Ak by tento spôsob rozdelenia viedol k tomu, že v dozornej rade nebudú zastúpení zamestnanci z jedného alebo viacerých členských štátov, vymenuje výbor zamestnancov jedného člena z týchto členských štátov, a to prednostne z toho členského štátu, v ktorom má nástupnícka spoločnosť sídlo.

(7) Na spôsob obsadzovania miest v dozornej, ktoré na základe rozhodnutia výboru zamestnancov podľa odseku 3 pripadli zástupcom zamestnancov z iného členského štátu ako zo Slovenskej republiky, sa vzťahuje právny poriadok tohto členského štátu.

§ 218 li

Povinnosť zachovávať mlčanlivosť a dôverné informácie

(1) Členovia osobitného vyjednávacieho orgánu, ich odborní poradcovia, členovia výboru zamestnancov, zástupcovia zamestnancov a zamestnanci sú povinní zachovávať mlčanlivosť o všetkých informáciách, o ktorých sa dozvedeli v súvislosti s rokovaním a ktoré boli pri ich poskytnutí označené za dôverné. Táto povinnosť trvá aj po skončení funkčného obdobia.

(2) Dozorná rada môže odoprieť poskytnutie informácie, ktorej charakter je taký, že podľa objektívnych kritérií by jej sprístupnenie vážne ohrozilo fungovanie nástupníckej spoločnosti alebo jej dcérskej spoločnosti, alebo organizačnej zložky, alebo môže označiť určitú informáciu poskytnutú v súvislosti s rokovaním za dôvernú. Osobitný vyjednávací orgán alebo výbor zamestnancov sa môže domáhať, aby súd určil, že informácia bola za dôvernú označená bez primeraného dôvodu; pre slovenské zúčastnené spoločnosti to platí aj v prípade, že nástupnícka spoločnosť bude mať sídlo na území iného členského štátu.

(3) Osobitný vyjednávací orgán a výbor zamestnancov majú spôsobilosť byť účastníkmi konania na účely uvedené v odseku 2, a to aj v prípade, že nástupnícka spoločnosť bude mať sídlo v inom členskom štáte, ak príslušná organizačná zložka, o ktorej zástupcu ide, má sídlo na území Slovenskej republiky.

(4) Povinnosťou zachovávať mlčanlivosť podľa odsekov 1 a 2 nie sú dotknuté ustanovenia osobitného zákona.

§ 218 lj 

Ochrana zástupcov zamestnancov

(1) Členovia osobitného vyjednávacieho orgánu, členovia výboru zamestnancov a zástupcovia zamestnancov v dozornej rade, ktorí sú zamestnancami zúčastnených spoločností alebo ich organizačných zložiek, a ktorí sú zamestnaní na území Slovenskej republiky, majú pri vykonávaní svojich funkcií rovnakú ochranu a záruky, aké platia pre zástupcov zamestnancov na území Slovenskej republiky. Na zamestnancov zamestnaných na území iných členských štátov sa vzťahuje ochrana a záruky podľa práva týchto členských štátov. 

(2) Ochrana zástupcov zamestnancov sa vzťahuje najmä na účasť na zasadnutiach osobitného vyjednávacieho orgánu, na zasadnutiach výboru zamestnancov a na zasadnutia dozornej rady. Člen osobitného vyjednávacieho orgánu a člen výboru zamestnancov majú v rozsahu ustanovenom osobitným predpisom právo na ochranu pred diskrimináciou a na pracovné voľno s náhradou mzdy. Pracovné voľno s náhradou mzdy poskytuje splývajúca alebo zlučujúca sa spoločnosť so sídlom na území Slovenskej republiky, aj keď nástupnícka spoločnosť bude mať sídlo na území iného členského štátu.

§ 218 lk

Ochrana v prípade následného zlúčenia alebo splynutia

Ak sa v nástupníckej spoločnosti uplatňujú ustanovenia o účasti zamestnancov, táto spoločnosť je povinná zachovať tieto pravidlá v prípade následných zlúčení alebo splynutí po dobu troch rokov od zápisu cezhraničného zlúčenia alebo splynutia do Obchodného registra, a to primeraným uplatnením ustanovení § 218 la až § 218 li.“.

31. V § 244 odsek 2 znie:

„(2) Kontrolná komisia sa vyjadruje k riadnej individuálnej účtovnej závierke, mimoriadnej individuálnej účtovnej závierke a konsolidovanej účtovnej závierke a návrhu na rozdelenie zisku alebo úhrady straty družstva.“.

32. V prílohe body 8 až 15 znejú:
„8. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/35/EHS z 29. júna 2003 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 17/zv. 1, Ú. v. ES L 200, 8. 8. 2000).

9. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/58/ES z 15. júla 2003, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 68/151/EHS v súvislosti s požiadavkami na zverejňovanie s ohľadom na určité typy spoločností (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 17/zv. 1, Ú. v. EÚ L 221, 4. 9. 2003).

10. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/48/ES z 29. apríla 2004 o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 17/zv. 2, Ú. v. EÚ L 157, 30. 4. 2004).

11. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/56/ES z 26. októbra 2005 o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach kapitálových spoločností (Ú. v. EÚ L 310/1, 25. 11. 2005).

12. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/46/ES zo 14. júna 2006 , ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 78/660/EHS o ročnej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, smernica Rady 83/349/EHS o konsolidovaných účtovných závierkach, smernica Rady 86/635/EHS o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií a smernica Rady 91/674/EHS o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní (Ú. v .EÚ L 224/1, 16. 08. 2006).

13. Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2006/68/ES zo 6. septembra 2006, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 77/91/EHS, pokiaľ ide o zakladanie akciových  spoločností, udržiavanie a zmenu ich základného imania (Ú. v. EÚ L 264/32, 25. 09. 2006).

14. Smernica Európskeho Parlamentu a Rady 2006/114/ES z 12. decembra 2006 o klamlivej a porovnávacej reklame (Ú. v. EÚ L376/21, 27. 12. 2006).

15. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/.../ES , ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 78/855/EHS o zlúčení a splynutí akciových spoločností a smernica Rady 82/891/EHS o rozdelení akciových spoločností so zreteľom na požiadavku týkajúcu sa správy nezávislého znalca v súvislosti so zlúčením alebo rozdelením (Ú. v. EÚ L .....).“.

Čl. II

Zákon č. 530/2003 Z. z. o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 432/2004 Z. z., zákona č. 562/2004 Z. z., zákona č. 24/2007 Z. z.  sa mení a dopĺňa takto:

1. V § 2 ods. 2 sa dopĺňa písmeno g), ktoré znie:
„g) pri zúčastnenej spoločnosti podľa osobitného zákona1b) údaj o tom, že sa spoločnosť podieľa na cezhraničnom zlúčení alebo splynutí s uvedením údaju v ktorom členskom štáte bude mať podľa návrhu zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí nástupnícka spoločnosť svoje sídlo“.“

Poznámka pod čiarou k odkazu 1b znie:
„1b) § 69aa ods. 1 písm. b) Obchodného zákonníka.“.

2. V § 3 ods. 1 sa za písmeno o) vkladá nové písmeno p), ktoré znie: „p) zmluva o cezhraničnom splynutí alebo zlúčení podľa osobitného zákona,5a)“.

Doterajšie písmeno p) sa označuje ako písmeno q). 

Poznámka pod čiarou k odkazu 5a znie:
 „5a) § 69aa ods. 2 Obchodného zákonníka.“.

3.  § 7 sa dopĺňa odsekom 16, ktorý znie:

„(16) Pred zápisom nástupníckej spoločnosti,  ktorá vzniká v dôsledku cezhraničného splynutia alebo pred zápisom zmien pri spoločnosti, ktorá je pri cezhraničnom zlúčení nástupníckou spoločnosťou do obchodného registra,  registrový súd okrem skutočností podľa § 6 z predložených listín preverí aj to, či
a) má  zanikajúca zúčastnená spoločnosť a nástupnícka spoločnosť obdobnú právnu formu, ak nejde o prípad podľa osobitného zákona,15a)  
b) zlučované alebo splývajúce spoločnosti schválili spoločný návrh zmluvy o cezhraničnom zlúčení alebo zmluvy o cezhraničnom splynutí v rovnakom znení, 
c)  boli u všetkých slovenských zúčastnených  spoločností  dodržané požiadavky kladené na postup pri cezhraničnom zlúčení alebo splynutí ustanovené osobitným zákonom,15b) ktorých splnenie sa preukazuje predložením osvedčenia vydaného podľa ustanovení osobitného zákona,15c) 
d) boli u všetkých zahraničných zúčastnených spoločností dodržané požiadavky pre postup pri cezhraničnom  zlúčení alebo splynutí spoločností ustanovené právnymi predpismi štátu, na území ktorého majú tieto spoločnosti svoje sídla, splnenie ktorých sa preukazuje predložením osvedčenia alebo inej verejnej listiny vydanej v súlade s právnymi predpismi daného štátu, 
e) bola dohoda o účasti zamestnancov na riadení, tam kde bola potrebná v súlade s ustanoveniami osobitného zákona.15d)“.   
Poznámka pod čiarou k odkazu 15a znie:
 „15a) § 69aa ods. 1 písm. e) druhá veta Obchodného zákonníka.“.
Poznámka pod čiarou k odkazu 15b znie:
 „15b) § 69 až 69aa a 218a až 218lk Obchodného zákonníka.“.
Poznámka pod čiarou k odkazu 15c znie:
 „15c) § 69aa ods. 7 Obchodného zákonníka.“.
Poznámka pod čiarou k odkazu 15d znie:
 „15d) § 218la a nasl. Obchodného zákonníka.“.
Doterajšie poznámky pod čiarou k odkazom 15a a 15b sa označujú ako poznámky pod čiarou k odkazom 15e a 15f.
4. V § 8 ods. 1 sa za prvú vetu vkladá nová druhá veta, ktorá znie: „V prípade cezhraničného zlúčenia alebo splynutia vykoná registrový súd zápis, ak sú splnené podmienky podľa § 7 ods. 16, v lehote 30 dní od podania návrhu na zápis.“.
5. § 9 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie:
„(6) Pri predkladaní listín uvedených v § 3 ods. 1 písm. g) je zapísaná fyzická osoba alebo fyzická osoba, ktorá je oprávnená konať v mene zapísanej právnickej osoby povinná spolu s listinami predložiť písomné vyhlásenie či predkladané listiny príslušný orgán schválil alebo neschválil.“.

6.  § 10 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie:
„(5) Pri cezhraničnom zlúčení alebo splynutí, pri ktorom je nástupníckou zúčastnenou spoločnosťou slovenská zúčastnená spoločnosť, registrový súd, ktorý zapisuje nástupnícku zúčastnenú spoločnosť prípadne registrový súd, ktorý zapisuje zmeny pri zanikajúcich zúčastnených spoločnostiach, bez zbytočného odkladu oznámi zahraničným obchodným registrom alebo iným evidenciám, do ktorých bola povinná každá zo spoločností zúčastnených na cezhraničnom zlúčení alebo splynutí ukladať listiny, že cezhraničné zlúčenie alebo splynutie nadobudlo účinnosť.“. 
7. Poznámka pod čiarou k odkazu 4 znie:
 „4) § 59 ods. 3, § 59a a § 59b Obchodného zákonníka.“.

8. Príloha sa dopĺňa bodmi  8 a 9, ktoré znejú:
„8. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/56/ES z 26. októbra 2005 o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach kapitálových spoločností (Úradný vestník Európskej Únie L 310/1, 25. 11. 2005).

9. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/46/ES zo 14. júna 2006 , ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 78/660/EHS o ročnej účtovnej závierke niektorých typov spoločností, smernica Rady 83/349/EHS o konsolidovaných účtovných závierkach, smernica Rady 86/635/EHS o ročnej účtovnej závierke a konsolidovaných účtoch bánk a iných finančných inštitúcií a smernica Rady 91/674/EHS o ročných účtovných závierkach a konsolidovaných účtovných závierkach poisťovní (Úradný vestník Európskej Únie L 224/1, 16. 08. 2006).“.

Čl. III

Tento zákon nadobúda účinnosť dňa 15. decembra 2007.