Dôvodová správa

A. Všeobecná časť 

V nadväznosti na  Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky a v súlade s Plánom legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky 2007 sa predkladá do medzirezortného pripomienkového konania návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákona č. 371/2004 Z. z. o sídlach a obvodoch súdov Slovenskej republiky a o zmene zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov.

Základným cieľom predkladaného návrhu zákona je opätovné zriadenie siedmich okresných súdov, ktoré boli s účinnosťou od 1. januára 2005 v tzv. rámci optimalizácie súdnej sústavy zlúčené s inými okresnými súdmi a k uvedenému dátumu zanikli. Zriaďovanými súdmi sú:

-	Okresný súd Malacky,
-	Okresný súd Pezinok,
-	Okresný súd Piešťany,
-	Okresný súd Skalica,
-	Okresný súd Bánovce nad Bebravou,
-	Okresný súd Nové Mesto nad Váhom a 
-	Okresný súd Námestovo.

Uvedené okresné súdy sa stali súčasťou sústavy súdov Slovenskej republiky po prvýkrát 1. januára 1997 a boli zriadené zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 328/1996 Z. z., ktorým sa ustanovujú nové sídla a obvody súdov, a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Na základe zmien v organizácii súdnej sústavy Slovenskej republiky vykonanej zákon č. 371/2004 Z. z. o sídlach a obvodoch súdov slovenskej republiky a o zmene zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov došlo s účinnosťou od 1. januára 2005 k zlúčeniu desiatich okresných súdov, medzi nimi aj uvedených siedmich súdov, s iným okresnými súdmi, čím tieto súdy zanikli. 

Základným cieľom a snahou Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky pri plnení Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky je vytvoriť všetky predpoklady a podmienky právnej aj faktickej povahy pre efektívne fungovanie súdnictva v Slovenskej republike, a to v záujme zabezpečenia realizácie ústavou garantovaného práva na prejednanie veci bez zbytočných prieťahov a práva na súdnu a inú právnu ochranu, ako aj iných súvisiacich práv zaručených Ústavou Slovenskej republiky alebo inými dokumentmi upravujúcimi základné ľudské práva a slobody. Tento cieľ možno dosiahnuť vykonaním rôznorodých opatrení právnej, organizačnej alebo personálnej povahy. Jedným z týchto opatrní je aj obnovenie činnosti niektorých zaniknutých súdov v snahe, čo najviac uľahčiť komunikáciu so súdom všetkým občanom. Znovuzriadením niektorých okresných súdov je potrebné vnímať z tohto pohľadu v súvislosti s inými opatreniami zákonnej povahy, ktoré ministerstvo spravodlivosti súbežne pripravuje a postupne realizuje a zamýšľa vykonať, a to najmä v oblasti procesnoprávnej (novelizácia Občianskeho súdneho poriadku), organizačnej a riadiacej (pripravovaná novelizácia zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov) a v neposlednom rade v oblasti personálnej (novelizácia tzv. statusových zákonov). Všetky tieto opatrenia a ich realizácia môžu vytvoriť  základné podmienky  pre zlepšenie  prístupu k spravodlivosti a vymožiteľnosti práva  v Slovenskej republike. 
Požiadavka na opätovné obnovenie niektorých zo zrušených súdov zaznieva aj zo strany územnej samosprávy, takmer zo všetkých  regiónov, kde tieto pôvodne zrušené súdy pôsobili. Pozitívne možno hodnotiť fakt, že jednotlivé mestá, kde by mali pôsobiť znovuzriadené okresné súdy sú ochotné aktívne sa zapojiť do vytvárania vhodných materiálno-technických podmienok pre ich riadne fungovanie, napríklad vo forme poskytnutia budov.

Na základe doteraz vykonaných analýz (zaťaženosť súdov podľa okresov, štruktúra a zloženie nápadu, dostupnosť a vzdialenosť, priemyselná vyspelosť regiónu a pod.) možno konštatovať, že optimálnym riešením sa javí znovuzriadenie týchto, k 1. januáru 2005 zrušených, okresných súdov:
•	Okresný súd Malacky
•	Okresný súd Pezinok
•	Okresný súd Piešťany
•	Okresný súd Skalica
•	Okresný súd Bánovce nad Bebravou
•	Okresný súd Nové Mesto nad Váhom
•	Okresný súd Námestovo 

Pokiaľ ide o ostatné k 1. januáru 2005 zrušené okresné súdy, ich obnovenie už nie je potrebné alebo by bolo spojené s neprimeranými finančnými výdavkami. V tomto smere sa ako osobitná javí situácia územného obvodu okresu Revúca, ktorý sa zrušením Okresného súdu Revúca stal súčasťou obvodu Okresného súdu Rimavská Sobota. Podľa vyjadrení vedenia Okresného súdu Rimavská Sobota je účasť na súdnych pojednávaniach v prípade účastníkov alebo iných osôb zúčastnených na súdnom konaní (napríklad svedkov) s trvalým bydliskom v okrese Revúca problematická a nedostatočná. Uvedená skutočnosť je spôsobená slabou dostupnosťou Rimavskej Soboty z okresu Revúca z pohľadu možnosti využitia existujúcich dopravných spojení. V tejto súvislosti sa vhodným riešením javí byť presun územného obvodu okresu Revúca do obvodu Okresného súdu Rožňava, keďže dopravných možností z okresu Revúca do mesta Rožňava je neporovnateľne viac. V neprospech znovuzriadenia Okresného súdu v Revúcej totiž svedčia predovšetkým zrejmé neprekonateľné prekážky súvisiace s jeho personálnym obsadením potrebným počtom sudcov.

V tabuľke sa uvádza prehľad okresných súdov, ktorých zriadenie sa navrhuje, vrátane definovania ich obvodov s poukazom na existujúce súdy, odčlenením od ktorých vzniknú:

zriaďovaný súd (sídlo súdu)	pôvodný/-é súd/-y	územný obvod	
OS Malacky 	OS Bratislava IV	okres Malacky 	
OS Pezinok	OS Bratislava II	okres Senec	
	OS Bratislava III	okres Pezinok	
OS Skalica 	OS Senica 	okres Skalica 	
OS Piešťany	OS Trnava 	okres Piešťany	
		okres Hlohovec	
OS Bánovce nad Bebravou 	OS Trenčín	okres Bánovce nad Bebravou 	
	OS Topoľčany 	okres Partizánske 	
OS Nové Mesto nad Váhom 	OS Trenčín 	okres Nové Mesto nad Váhom	
	OS Senica 	okres Myjava 	
OS Námetovo 	OS Dolný Kubín	okres Námestovo 	
S prihliadnutím na čl. 143 ods. 1 („Sústavu súdov tvoria Najvyšší súd Slovenskej republiky a ostatné súdy.“)  a ods. 2 („Podrobnejšiu úpravu sústavy súdov, ich pôsobnosť, organizáciu a konanie pred nimi ustanoví zákon.“) možno konštatovať, že zriadenie nových súdov možno vykonať len právnym predpisom so silou zákona. 

Zákonom, ktorý upravuje sústavu súdov Slovenskej republiky je zákon č.  371/2004 Z. z. o sídlach a obvodoch súdov Slovenskej republiky a o zmene zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov, a preto z hľadiska legislatívneho riešenia zriadenia nových okresných súdov je potrebné vykonať novelizáciu uvedeného zákona. Takýto návrh zákona musí v prvom rade zaradiť zriaďované súdy sú sústavy súdov, ustanoviť obvody ich pôsobnosti a v nadväznosti na to upraviť náležitým spôsobom obvody krajských súdov. Nevyhnutným predpokladom pre dosiahnutie cieľa, ktorým je zriadenie nových okresných súdov je vytvorenie vhodných prechodných ustanovení, ktoré budú garanciou jednoznačného a právne nespochybniteľného priebehu zriaďovania súdov. 

Zamýšľaný zámer si vyžaduje jednak začlenenie nových súdov do štruktúry okresných súdov, ustanovenie ich sídla a obvodu, ako aj úpravu obvodov súdov, ktorých rozdelením uvedené súdy vznikajú, a ďalej úpravu obvodov krajských súdov. 

V súvislosti so zriadeným okresných súdov dochádza v niektorých prípadoch aj k zmene miestnej príslušnosti súdov so špecializovanou agendou.  Z uvedeného dôvodu sa navrhuje aj osobitné riešenie prechodu výkonu súdnictva medzi súdmi so špecializovanou agendou. 

Základnou zásadou, ktorou sa ministerstvo spravodlivosti riadi pri znovuzriaďovaní nových súdov je požiadavka, aby tieto súdy nezačali vykonávať svoju ústavou predpokladanú činnosť, s tzv. čistým stolom, ale aby na ne bol zákonom prenesený výkon súdnictva, zo súdov, z ktorých obvodov sa vyčleňujú a to na základe vopred určeného kritéria, ktorým bude miestna príslušnosť novozriaďovaných súdov. Za splnenia uvedenej podmienky miestnej príslušnosti by sa prechod výkonu súdnictva mal týkať predovšetkým vecí právoplatne neskončených. 

	Pre naplnenie základného cieľa predkladaného návrhu zákona spočívajúceho v zriadení siedmych riadne fungujúcich súdov je potrebné naplnenie niekoľkých čiastkových cieľov:

1.	zabezpečenie prechodu výkonu súdnictva 
2.	zabezpečenie personálneho obsadenia zriadených súdov sudcami, zamestnancami v štátnej službe a vo výkone prác vo verejnom záujme
3.	zabezpečenie zriadených súdov po organizačno-riadiacej stránke (predseda súdu, rozvrh práce súdu)
4.	zabezpečenie zriaďovaných súdov po materiálno-technickej stránke (budovy, technické vybavenie a pod.).

Zabezpečenie prechodu výkonu súdnictva 

	Ako už bolo naznačené vyššie, na zriaďované súdy bude z rozdeľovaných súdov zákonom prenesený výkon súdnictva vo veciach, v ktorých bude od 1. januára 2008 daná ich miestna príslušnosť. 

Vzhľadom na to, že sa obnovuje činnosť okresných súdov, ktoré vznikli po prvýkrát k 1. januáru 1997, navrhuje sa, aby sa prechod výkonu súdnictva týkal len vecí, ktoré napadli dotknuté súdy až po 31. decembri 1996. 

	Ďalej vzhľadom na špecifiká procesnoprávnej úpravy obsiahnutej v zákonoch o konaní pred súdom (Občiansky súdny poriadok a Trestný poriadok) sa javí ako účelné zavedenie aj niektorých výnimiek z uplatňovanie zásady prechodu výkonu súdnictva. 

Prvá výnimka zohľadňuje filozofiu Trestného poriadku, kde je vyslovená požiadavka na to, aby trestnoprávna vec bola dokončená sudcom alebo senátom, ktorému bola pôvodne pridelená (samozrejme s výnimkou takých inštitútov ako je vylúčenie sudcu pre zaujatosť a pod.).. Ďalej sa zohľadňuje požiadavka uvedená v § 277 ods. 5 posledná veta Trestného poriadku, v zmysle ktorého „Ak sa zmenilo zloženie senátu, musí sa hlavné pojednávanie vykonať znova; to neplatí, ak obžalovaný súhlasí so zmenou v zložení senátu.“. Vzhľadom na to, že prenesením výkonu súdnictva v trestnej veci, kde bolo začaté hlavné pojednávanie, možno s vysokou pravdepodobnosťou predpokladať zmenu v zložení trestného senátu, navrhuje sa, aby v týchto veciach nedochádzalo k prechodu výkonu súdnictva, keďže hlavné pojednávanie by muselo prebehnú znovu a s prihliadnutím na nutnosť opätovného naštudovania trestného spisu novými členmi senátu sa dá očakávať neúmerne predlžovanie trestného konania, čo z pohľadu účelu samotného trestného konania nie je žiaduce. 

Druhá výnimka reaguje, resp. zohľadňuje prebiehajúce odvolacie konania, a to z pohľadu prípadného prechodu výkonu súdnictva. Navrhuje sa, aby v prípade, že ide o vec, ktorej by sa inak mal týkať prechod výkonu súdnictva, bol podaný riadny opravný prostriedok dokončil ten súd, kde pôvodne napadla. Z praktického hľadiska nie je žiaduce, aby nastala situácia, že prvé odvolanie vo veci bude podané prostredníctvom Okresného súdu Topoľčany, vec následne predložená na rozhodnutie o odvolaní Krajskému súdu v Nitre. Ak odvolací súd rozhodne po 1. januári 2008 v zmysle, že prvostupňové rozhodnutie zruší a vec vráti na opätovné prejedanie, reálne hrozí, že pri striktnej požiadavke na prechod výkonu súdnictva by sa vec vrátila na novozriadený Okresný súd Bánovce nad Bebravou, pričom ďalšie odvolanie vo veci by prejednával iný krajský súd, v tomto prípade Krajský súd v Trenčíne. Popísané dôsledky sa javia ako nežiaduce.  

Osobitne je zákonom riešený problém súvisiaci s pôsobnosťou súdov so špecializovanou agendou v zmysle § 7 až 11 zákona č. 371/2004 Z. z., keďže so zmenou obvodu Krajského súdu v Trenčíne, Krajského súdu v Nitre a Krajského súdu v Trnave (pozri úvod) dochádza k zmene miestne príslušného súdu so špecializovanou agendou pre veci majúce súvis s okresom Partizánske a okresnom Myjava. V týchto veciach sa navrhuje prechod výkonu súdnictva jedine v prípade agendy obchodného registra, kde je tento prechod odôvodnený samotnou povahou tejto agendy. V ostatných veciach (§ 7, § 9 až 11) sa navrhuje, aby už začaté konania dokončili súdy miestne príslušné podľa doterajších predpisov, pričom bude platiť, že na konanie začaté  po 1. januári 2008 bude miestne príslušný nový súd so špecializovanou agendou. Otázka súdov so špecializovanou agendou je teda aktuálne v prípade presunu určitého územného obvodu z jedného obvodu krajského súdu do druhého. 

Návrh zákona v jednom prípade rieši aj zmenu obvodu súdu bez zriadenia nového súdu. Ide o presun okresu Revúca z obvodu Okresného súdu Rimavská Sobota do obvodu Okresného súdu Rožňava. Aj tomto prípade dochádza k zmene krajského súdu pre okres Revúca (Krajský súd v Banskej Bystrici → Krajský súd v Košiciach). Uvedená zmena bude mať dopad okrem súdov so špecializovanou agendou, aj na pôsobnosť vojenských obvodových súdov. Preto sa navrhuje osobitný režim riešenia tejto situácie; k tomu pozri osobitnú časť dôvodovej správy. 

Personálne zabezpečenie zriaďovaných súdov

	Je nepochybné, že na to, aby zriaďované súdy mohli riadne a efektívne plniť úlohy vyplývajúce z Ústavy Slovenskej republiky, či iných všeobecne záväzných právnych predpisov, je potrebné, aby disponovali dostatočným počtom sudcov, súdnych úradníkov, asistentov alebo iných zamestnancov, či už v štátnej službe alebo vo výkone prác vo verejnom záujme. Predkladateľ návrhu zákona vychádza z toho, že nie je potrebné v rámci prechodných ustanovení predkladaného návrhu zákona riešiť predmetnú otázku, keďže na jej vyriešenie možno bez problémov využiť už existujúce právne inštitúty obsiahnuté v osobitných predpisoch – preloženie, ak ide o sudcu a trvalé preloženie, ak ide o zamestnancov v štátnej službe, resp. vo výkone prác vo verejnom záujme. Podľa čl. 148 ods. 1 s prihliadnutím na čl. 141a ods. 4 písm. b) Ústavy Slovenskej republiky sudcu možno preložiť na iný súd len s jeho súhlasom, pričom o jeho preložení rozhoduje Súdna rada Slovenskej republiky (ďalej len „súdna rada“). Sudcovi, ktorý prejaví záujem o preloženie na niektorý zo zriaďovaných súdov nič nebráni v tom, aby ešte aj pred účinnosťou tohto zákona požiadal súdnu radu o preloženie, pričom samotná súdna rada môže rozhodnúť o jeho preložení ešte pre nadobudnutím účinnosti tohto zákona, ale toto jej rozhodnutie musí byť viazané k dátumu účinnosti tohto zákona. Právna úprava trvalého preloženia štátneho zamestnanca 	na vykonávanie štátnej služby do iného služobného úradu toho istého odboru štátnej služby v § 29 ods. 4 zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov znení neskorších predpisov. Čo sa týka času kedy sa tak môže udiať, možno uplatniť analogicky postup, ktorý je uvedený v prípade preloženia sudcu na iný súd. 

Osobitne je riešená otázka prísediacich sudcov z radov občanov (ďalej len „prísediaci“). Uvedená špeciálna právna úprava je odôvodnená samotnou povahou inštitútu prísediaceho a predpokladov voľby občana za prísediaceho; k tomu pozri osobitnú časť dôvodovej správy.  

Z pohľadu určenia potrebného počtu sudcov a zamestnancov zriaďovaných súdov vychádza predkladateľ z nasledovného údajov:

súd	sudcovia	ostatní zamestnanci	
		štátna služba	výkon prác vo verejnom záujme	spolu	
OS Malacky 	8	32	5	37	
OS Pezinok	14	55	5	60	
OS Piešťany 	8	32	5	37	
OS Skalica 	5	20	5	25	
OS Nové Mesto nad Váhom	10	40	5	45	
OS Bánovce nad Bebravou 	7	28	5	33	
OS Námestovo 	5	20	5	25	
Spolu	57	227	35	262	

Obsadenie zriaďovaných súdov si nevyžiada vytvorenie nových sudcovských miest. To platí aj pre štátnozamestnanecké miesta, či miesta pre zamestnancov vo výkone prác vo verejnom záujme. 

Pri určovaní počtu sudcov sa vychádza z počtu sudcov na uvedených súdoch pred tzv. optimalizáciou (t.j. v roku 2004) a z nápadu vecí. V prípade Okresného súdu Pezinok, Okresného súdu Piešťany, Okresného súdu Nové Mesto nad Váhom a Okresného súdu Bánovce nad Bebravou bude počet sudcov navýšený z dôvodu, že sa ich pôvodné obvody rozšírili aj o nové územné obvody, ktoré v roku 2004 do nich nespadali. 

Pri určovaní potrebného počtu iných zamestnancov (štátna služba alebo výkon prác vo verejnom záujme) sa vychádza z príslušných interných riadiacich aktov Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky, v zmysle ktorých sa počet zamestnancov odvíja od počtu sudcov. 

Organizačno-riadiace zabezpečenie zriaďovaných súdov

V súvislosti so zriadením súdu je potrebné zohľadniť skutočnosť, že takýto súd nebude mať od prvého dňa svojej existencie obsadenú funkciu predsedu súdu a nebude disponovať rozvrhom práce, ktorý predstavuje najdôležitejší vnútroorganizačný a riadiaci akt súdu. 
	 
Právna úprava týkajúca sa všeobecných otázok organizácie a riadenia súdov (zákon č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov) neupravuje kreovanie funkcie predsedu súdu z titulu zriadenia nového súdu. To isté  platí aj pre otázky tvorby rozvrhu práce. Z tohto dôvodu bude potrebné tento nedostatok preklenúť špeciálnou právnou úpravou v rámci prechodných ustanovení, ktorá zabezpečí vyhlásenie výberového konania ministrom spravodlivosti Slovenskej republiky na funkciu predsedu novozriaďovaného súdu a umožní jeho  fungovanie aj napriek tomu, že tento ešte nebude mať rozvrh práce. K samotnému riešeniu uvedených otázok pozri bod 18 (navrhované § 18e a 18f) predkladaného návrhu zákona a príslušnú časť osobitnej časti dôvodovej správy.  

Materiálno-technické zabezpečenie zriaďovaných súdov

K uvedenej problematike pozri doložku vplyvov na verejné financie. 

Čo sa týka prípadného prevodu správy majetku štátu z odovzdávajúcich sa súdov na preberajúce súdy, návrh zákona túto otázku neupravuje, a to z dôvodu, že predkladateľ považuje súčasnú právnu úpravu zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov za dostatočnú, pričom táto právna úprava umožňuje realizovať prípadný prevod správy majetku štátu spôsobom, ktorý si nevyžaduje špeciálnu právnu úpravu v rámci prechodných ustanovení predkladaného návrhu zákona.  

Problematika materiálno-technického zabezpečenia vzniku a následného fungovania znovuzriadených okresných súdov si vyžaduje predovšetkým úpravu v rámci rozpočtovej kapitoly Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky v zákone o štátnom rozpočte na  ten-ktorý príslušný kalendárny rok. 

Nad rámec problematiky opätkového zriadenie určených okresných súdov sa ďalej navrhuje vykonanie niektorých zmien v oblasti úpravy obvodov odvolacích súdov v niektorých špecializovaných agendách. Ide o problematiku odvolacích súdov pre konkurzné a reštrukturalizačné konania podľa zákona č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o ustanovenie jediného súdu ako odvolacieho súdu v konaní o opravných prostriedkoch vo veciach priemyselnoprávnej ochrany. K tomu pozri bližšie osobitnú časť dôvodovej správy. 

DOLOŽKA  ZLUČITEĽNOSTI
návrhu právneho predpisu
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. Predkladateľ právneho predpisu: vláda Slovenskej republiky

2. Názov návrhu právneho predpisu:  zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 371/2004 Z. z. o sídlach a obvodoch súdov Slovenskej republiky a o zmene zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov.

3. Problematika návrhu právneho predpisu:
a)	nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev,
b)	nie je upravená v práve Európskej únie,
c)	nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev.

Vzhľadom na to, že problematika návrhu zákona nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev a Európskej únie, je bezpredmetné vyjadrovať sa k bodom 4., 5. a 6.

Doložka 
finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov
a vplyvov na podnikateľské prostredie a na zamestnanosť

1.	Návrh zákona zakladá nároky na verejné financie v nasledovnom rozsahu:

V príjmovej časti rozpočtu dopad na štátny rozpočet nie je, nakoľko príjmy novozriadených súdov sú v súčasnosti príjmami súdov, od ktorých budú odčlenené. 

Vo výdavkovej často rozpočtu Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky neplánuje zvyšovať v súvislosti so zriadením nových okresných súdov počet sudcov a iných zamestnaneckých miest. Z uvedeného dôvodu sa nepredpokladá dopad na zamestnanosť a nevyčísľuje sa dopad na štátny rozpočet v kategóriách výdavkov 610 – Mzdy, platy, služobné príjmy a OOV, 620 – Poistné a príspevok do poisťovní. 

Pri predpokladanej účinnosti návrhu zákona od 1. januára 2008 dopad na verejné financie vo výdavkovej časti rozpočtu predstavuje: 

Rok 2007	
	
•	kategória 610 – Mzdy, platy, služobné príjmy a OOV ...................................0 tis. Sk	
•	kategória 620 – Poistné a príspevok do poisťovní ................ .........................0 tis. Sk	
•	kategória 630 – Tovary a služby ..............................................................9 500 tis. Sk	
•	kategória 640 – Bežné transfery ......................................................................0 tis. Sk 	
•	kategória 700 – Kapitálové výdavky ...............................................................0 tis. Sk 	
	
Výdavky spolu: .................................................................................................. 9 500 tis. Sk 	

Rok 2008	
	
•	kategória 610 – Mzdy, platy, služobné príjmy a OOV ...................................0 tis. Sk	
•	kategória 620 – Poistné a príspevok do poisťovní ................ .........................0 tis. Sk	
•	kategória 630 – Tovary a služby ............................................................ 89 300 tis. Sk	
•	kategória 640 – Bežné transfery ...............................................................1 747 tis. Sk 	
•	kategória 700 – Kapitálové výdavky ......................................................48 800 tis. Sk 	
	
Výdavky spolu: ...............................................................................................139 847 tis. Sk 	

Rok 2009	
	
•	kategória 610 – Mzdy, platy, služobné príjmy a OOV ...................................0 tis. Sk	
•	kategória 620 – Poistné a príspevok do poisťovní ................ .........................0 tis. Sk	
•	kategória 630 – Tovary a služby ............................................................56 000 tis. Sk	
•	kategória 640 – Bežné transfery ......................................................................0 tis. Sk 	
•	kategória 700 – Kapitálové výdavky ...............................................................0 tis. Sk 	
	
Výdavky spolu: .................................................................................................56 000 tis. Sk 	

Rok 2010	
	
•	kategória 610 – Mzdy, platy, služobné príjmy a OOV ...................................0 tis. Sk	
•	kategória 620 – Poistné a príspevok do poisťovní ................ .........................0 tis. Sk	
•	kategória 630 – Tovary a služby ............................................................63 000 tis. Sk	
•	kategória 640 – Bežné transfery ......................................................................0 tis. Sk 	
•	kategória 700 – Kapitálové výdavky ...............................................................0 tis. Sk 	
	
Výdavky spolu: ................................................................................................ 63 000 tis. Sk 	

Výdavky spolu	
	
•	kategória 610 – Mzdy, platy, služobné príjmy a OOV ...................................0 tis. Sk	
•	kategória 620 – Poistné a príspevok do poisťovní ................ .........................0 tis. Sk	
•	kategória 630 – Tovary a služby ...........................................................217 800 tis. Sk	
•	kategória 640 – Bežné transfery .............................................................. 1 747 tis. Sk 	
•	kategória 700 – Kapitálové výdavky ......................................................48 800 tis. Sk 	
	
Výdavky spolu: ...............................................................................................268 647 tis. Sk 	

V súvislosti s predpokladaným zriadeným siedmich okresných súdov pri predpokladanej účinnosti takejto zmeny od 1. januára 2008 sa obrátil minister spravodlivosti Slovenskej republiky dňa 15. júna 2007 listom na ministra financií Slovenskej republiky s požiadavkou na pridelenie rozpočtových prostriedkov potrebných na krytie výdavkov financovaných z bežných rozpočtových prostriedkov, keďže pre naplnenie základného cieľa, ktorým je zriadenie siedmich okresných súdov je potrebné ešte v roku 2007 realizovať v dotknutých justičných objektoch nevyhnutné práce (maľovanie, sprevádzkovanie počítačových sietí, sťahovanie archívov, kancelárskeho zariadenia a pod.). 

Podrobná špecifikácia predpokladaných výdavkov na znovuzriadenie okresných súdov v roku 2008 je uvedená v prílohe. 

2.	Návrh zákona nebude mať ekonomický dopad na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb.

3.	Návrh zákona nebude mať vplyv na životné prostredie.

4.	Návrh zákona nebude mať vplyv na zamestnanosť a nevyžiada si zvýšenie počtu zamestnancov a nebude mať vplyv ani na podnikateľské prostredie.

B. Osobitná časť 

K Čl. I

K bodom 1 až 11

Účelom týchto ustanovení je začleniť zriaďované okresné súdy (pozri všeobecnú časť dôvodovej správy) do sústavy súdov Slovenskej republiky. V nadväznosti na to, je potrebné upraviť obvody už existujúcich okresných súdov, ako aj zriaďovaných súdov. Do sústavy súdov Slovenskej republiky sa teda dopĺňajú:

•	Okresný súd Malacky so sídlom v meste Malacky s obvodom zahŕňajúcim územný obvod okresu Malacky (v súčasnosti v obvode Okresného súdu Bratislava IV)

•	Okresný súd Pezinok so sídlom v meste Pezinok s obvodom zahŕňajúcim územný obvod okresu Pezinok (v súčasnosti v obvode Okresného súdu Bratislava III) a okresu Senec (v súčasnosti v obvode Okresného súdu Bratislava II)

•	Okresný súd Piešťany so sídlom v meste Piešťany s obvodom zahŕňajúcim územný obvod okresu Piešťany a okresu Hlohovec ( oba v súčasnosti v obvode Okresného súdu Trnava). 

•	Okresný súd Skalica so sídlom v meste Skalica s obvodom zahŕňajúcim územný obvod okresu Skalica (v súčasnosti v obvode Okresného súdu Senica).

•	Okresný súd Bánovce nad Bebravou so sídlom v meste Bánovce nad Bebravou s obvodom zahŕňajúcim územný obvod okresu Bánovce nad Bebravou (v súčasnosti v obvode Okresného súdu Trenčín) a okresu Partizánske (v súčasnosti v obvode Okresného súdu Topoľčany).

•	Okresný súd Nové Mesto nad Váhom so sídlom v meste Nové Mesto nad Váhom s obvodom zahŕňajúcim územný obvod okresu Nové Mesto nad Váhom (v súčasnosti v obvode Okresného súdu Trenčín) a okresu Myjava (v súčasnosti Okresného súdu Senica)

•	Okresný súd Námestovo so sídlom v meste Námestovo s obvodom zahŕňajúcim územný obvod okresu Námestovo (v súčasnosti v obvode Okresného súdu Dolný Kubín). 

Predmetné novelizačné body teda predstavujú legislatívne vyjadrenie zriadenia nových súdov ich začlenením do sústavy súdov Slovenskej republiky.  

K bodom 12 a 13

Uvedené ustanovenia majú za cieľ upraviť presun okresu Revúca z obvodu Okresného súdu Rimavská Sobota do obvodu Okresného súdu Rožňava. K presunu okresu Revúca do obvodu Okresného súdu Rožňava dochádza z dôvodu zabezpečenia väčšej dostupnosti, resp. prístupu k spravodlivosti pre obyvateľov okresu Revúca. 

K bodom 14 až 17

	Predmetné ustanovenia majú za cieľ upraviť v nadväznosti na zaradenie zriaďovaných súdov do sústavy súdov Slovenskej republiky obvody krajských súdov, resp. zaradiť tieto zriadené súdy do obvodu príslušného krajského súdu. Pre názornosť sa uvádza tabuľka poukazujúca na zaradenie nových okresných súdov, resp. územných obvodov dotknutých okresov do obvodov krajských súdov:

okres	novozriaďovaný okresný súd	pôvodný krajský súd	nový krajský súd	
Malacky 	OS Malacky 	KS Bratislava	KS Bratislava	
Pezinok	OS Pezinok	KS Bratislava 	KS Bratislava 	
Senec				
Skalica 	OS Skalica 	KS Trnava	KS Trnava	
Piešťany	OS Piešťany 	KS Trnava	KS Trnava	
Hlohovec 				
Bánovce nad Bebravou	OS Bánovce nad Bebravou	KS Trenčíne	KS Trenčín	
Partizánske		KS Nitra 	KS Trenčín 	
Nové Mesto nad Váhom	OS Nové Mesto nad Váhom	KS Trenčín	KS Trenčín 	
Myjava 		KS Trnava 	KS Trenčín 	
Námestovo 	OS Námestovo 	KS Žilina 	KS Žilina 	

K bodu 18

Navrhuje sa nová právna úprava odvolacích súdoch v konkurznom konaní a vyrovnacom konaní (vyrovnacím konaním sa má namysli v tomto prípade reštrukturalizačné konanie podľa zákona č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov). Pri súčasnom nápade opravných prostriedkov v predmetnej agende sa javí osem odvolacích súdov ako nadbytočných. Z pohľadu početnosti nápadu v odvolacej agendy možno očakávať podobný trend aj do budúcnosti, a to aj po prípadnej novele zákona č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Na strane druhej tu je aj dôvod odborný – malá až nulová skúsenosť piatich krajských odvolacích súdov s konkurznou agendou, ďalej takmer nulová možnosť zjednocovania judikatúry v tejto agende.  Z hľadiska riadiaceho, administratívneho a technického, musia byť na ôsmych krajských odvolacích súdoch vybudované administratívno-technické a personálne podmienky pre rozhodovanie predmetných odvolaní (teda minimálne dva senáty musia byť určené na predmetný nápad), aj keď je nápad odvolaní mizivý. V odbornej verejnosti je  známa nejednotná judikatúra v konkurznej agende aj v súčasnosti z úrovne Najvyššieho súdu Slovenskej republiky vo viacerých problematikách. To vytvára právnu neistotu účastníkov konania i v postupoch prvostupňových súdov

Podľa predkladaného návrhu budú odvolacími súdmi vo veciach konkurzov a reštrukturalizácií len dva krajské súdy, a to Krajský súd v Košiciach a Krajský súd v Bratislave. 

K bodu 19

Zmena spočívajúca v ustanovení jediného krajského súdu ako odvolacieho súdu vo veciach priemyselnoprávnej ochrany sa navrhuje, podobne ako v prípade odvolacích súdov konkurzných (vyrovnacích) veciach, z dôvodu vytvorenia vhodných podmienok pre zabezpečenie zjednocovacej rozhodovacej činnosti v predmetnej agende. Navrhované riešenie vychádza zároveň z požiadaviek Úradu priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky v snahe zjednodušiť a zrýchliť konanie v oblasti priemyselnoprávnej ochrany.  

K bodu 20

V rámci prechodných ustanovení k zmenám účinným od 1. januára 2008 sa rieši hneď niekoľko zásadných okruhov otázok, ktoré je potrebné vyriešiť pre zabezpečenie riadneho chodu zriaďovaných súdov, či už v oblasti výkonu súdnictva alebo správy súdov, a to hneď od prvých dní ich existencie.

K § 18a (výkladové ustanovenie) 

Ide o účelovú definíciu, ktorá sa vzťahuje len na ustanovenia účinné od 1. januára 2008, a teda len na účely zriadenia nových okresných súdov a samotná podstata tejto definície spočíva legislatívno-technickom riešení pomenúvania pôvodných súdov a novozriaďovaných súdov. Predmetné ustanovenie je potrebné vykladať v kontexte novelizačných bodov 1 až 17, a teda platí, že:

Preberajúci súd	Odovzdávajúci/-e súd/-y)	
OS Malacky 	OS Bratislava IV	
OS Pezinok	OS Bratislava II	
	OS Bratislava III	
OS Piešťany 	OS Trnava	
OS Skalica 	OS Senica 	
OS Bánovce nad Bebravou 	OS Trenčín	
	OS Topoľčany 	
OS Nové Mesto nad Váhom 	OS Trenčín	
OS Námestovo  	OS Dolný Kubín 	

K § 18b (prechod výkonu súdnictva vo všeobecnosti) 

Toto ustanovenie rieši prechod výkonu súdnictva z odovzdávajúceho súdu na preberajúci súd, a to pre tzv. všeobecnú agendu.

K § 18b ods. 1

Ustanovuje sa všeobecná zásada upravujúca prechod výkonu súdnictva medzi z odovzdávajúceho súdu na preberajúci súd. Určujúcim kritériom pre posúdenie, či dochádza k prechodu výkonu súdnictva je miestna príslušnosť preberajúceho súdu. Prechod výkonu súdnictva sa týka všetkých vecí, aj právoplatne skončených aj právoplatne neskončených. Dôvodom, aby k prechodu výkonu súdnictva došlo aj v právoplatne skončených veciach je snaha priblížiť súd občanom nie len v rámci samotného súdneho konania, ale aj v rámci výkonu porozsudkovej agendy. 

Vychádzajúc zo všeobecnej časti dôvodovej správy, je zrejmé, že prechod výkonu súdnictva sa nemôže týkať vecí, ktoré napadli na súdy do 31. decembra 1996, keďže v tom čase dotknuté okresné súdy ešte neexistovali. Preto sa v § 18b ods. 1 navrhuje, aby sa prechod výkonu súdnictva netýkal vecí, ktoré došli na súd po 31. decembri 1996. 
K § 18b ods. 2

Zavádza sa výnimka z uplatňovania zásady uvedenej v odseku 1. Uvedené sa týka tých vecí, v ktorých bolo podané odvolanie. Podľa navrhovanej právnej konštrukcie, ak bude do nadobudnutia účinnosti tohto zákona podaný riadny opravných prostriedok vo veci, v ktorej by inak malo s účinnosťou tohto zákona dôjsť k prechodu výkonu súdnictva, vec nebude predmetom prechodu výkonu súdnictva v zmysle zásady ustanovenej v odseku 1. Konanie dokončí po rozhodnutí odvolacieho súdu súd prvého stupňa príslušný podľa doterajších predpisov. Uvedené platí ako pre veci občianskoprávnej povahy, tak aj pre trestnoprávne veci. 

K § 18b ods. 3

Navrhovaná výnimka sa týka výlučne trestnoprávnych vecí, kde sa navrhuje vyňať z prechodu výkonu súdnictva všetky tie trestnoprávne veci, v ktorých bolo začaté hlavné pojednávanie. Ak by došlo k prechodu výkonu súdnictva aj v týchto veciach, je vysoko pravdepodobné, že dôjde aj k zmene v zložení senátu, čo v zmysle § 277 ods. 5 posledná veta Tr. por. má za následok nutnosť vykonať hlavné pojednávanie znova (spoliehať sa na prípadný súhlas obžalovaného s pokračovaním hlavného pojednávania napriek zmene v zložení senátu nie je namieste). 

K § 18b ods. 4

Navrhované ustanovenie reaguje na požiadavku vyjadrenú v novelizačných bodoch 12 a 13, kde sa upravuje presun územného obvodu okresu Revúca z  obvodu Okresného súd Rimavská Sobota do obvodu Okresného súdu Rožňava. Navrhuje sa, aby z titulu zmeny obvodu dvoch okresných súdov, ak súčasne nevzniká nový súd, nedochádzalo k prechodu výkonu súdnictva. To znamená, že veci, ktoré napadnú na Okresný súd Rimavská Sobota a majú súvis s okresom Revúca (napr. bydlisko odporcu je v okrese Revúca) dokončí okresný súd Rimavská Sobota. 

Vychádzajúc z platného znenia zákona č. 371/2004 Z. z., v § 6 sa upravujú sídla a obvody vojenských súdov. Obvod vojenského obvodového súdu v Banskej Bystrici tvoria obvody Krajského súdu v Banskej Bystrici a Krajského súdu v Žiline. Okres Revúca v súčasnosti patrí do obvodu Okresného súdu Rimavská Sobota, ktorý ako taký patrí do obvodu Krajského súdu v Banskej Bystrici. Z uvedeného teda vyplýva aj pôsobnosť vojenských obvodových súdov vo vzťahu k okresu revúca. Vzhľadom na to, že v predloženom návrhu zákona sa navrhuje presun okresu Revúca do obvodu Okresného súdu Rožňava, ktorý spadá do obvodu Krajského súdu v Košiciach, mení sa prihliadnutím na § 6 ods. 3 aj príslušnosť vojenských obvodových súdov vo vzťahu k okresu Revúca. V tejto súvislosti sa navrhuje, aby nedochádzalo k prechodu výkonu súdnictva ani v prípade vojenských obvodových súdov.  

Ustanovenie odseku 4 má za cieľ jednoznačným spôsobom zamedziť prípadným pochybnostiam o tom, či z dôvodu zmeny obvodov dvoch okresných súdov má alebo nemá dochádzať k prechodu výkonu súdnictva. 

K § 18c (prechod výkonu súdnictva v rámci špecializovanej agendy) 

	V nadväznosti na presun niektorých okresov (v súvislosti so zriadením nových súdov ako aj v prípade presunu okresu revúca bez súčasného zriadenia okresného súdu; k tomu pozri prechádzajúce časti dôvodovej správy) z obvodu jedného krajského súdu do obvodu iného krajského súdu je potrebné vysporiadať sa aj z otázkami príslušnosti súdov so špecializovanou agendou, u ktorých je ich príslušnosť určovaná obvodom krajského súdu. Ide o tieto agendy, resp. špecializované súdy:

a)	okresné súdy v sídle krajského súdu na účely trestného konania
b)	registrové súdy 
c)	konkurzné a vyrovnacie súdy
d)	zmenkové a šekové súdy
e)	súd s priemyselnoprávnej ochrany

Pre utvorenie si komplexnej predstavy o dopadoch zriadenia nových súdov na príslušnosť súdov so špecializovanou agendou sa uvádza nasledovný prehľad: 

Dopady zriadenia Okresného súdu Bánovce nad Bebravou 

1.	mení sa okresný súd v sídle krajského súdu na účely trestného konania; Okresný súd Nitra → Okresný súd Trenčín (k tomu pozri § 7 zákona č. 371/2004 Z. z., resp. právomoc takéhoto okresného súdu v zmysle Trestného poriadku), 
2.	pre podnikateľov so sídlom (bydliskom) v okrese Partizánske zapísaných do obchodného registra sa mení registrový súd; Okresný súd Nitra → Okresný súd Trenčín (k tomu pozri § 8 zákona č. 371/2004 Z. z.)
3.	pre dlžníkov so sídlom alebo bydliskom v okrese Partizánske sa mení konkurzný súd; Okresný súd Nitra → Okresný súd Trenčín (týka sa agendy konkurzov, reštrukturalizácií, konania o oddlžení a konaní súvisiacich alebo vyvolaných konkurzným alebo reštrukturalizačným konaním – tzv. incidenčné spory zapisované do súdneho registra Cbi) (k tomu pozri § 9 zákona č. 371/2004 Z. z.)
4.	mení sa zmenkový a šekový súd; Okresný súd Nitra → Okresný súd Trenčín 
(k tomu pozri § 10 zákona č. 371/2004 Z. z.)
5.	mení sa súd s agendou priemyselnoprávnej ochrany; Okresný súd Bratislava I → Okresný súd Banská Bystrica (k tomu pozri § 11 zákona č. 371/2004 Z. z.)

Dopady zriadenia Okresného súdu Nové Mesto nad Váhom

1.	mení sa okresný súd v sídle krajského súdu na účely trestného konania; Okresný súd Trnava → Okresný súd Trenčín (k tomu pozri § 7 zákona č. 371/2004 Z. z., resp. právomoc takéhoto okresného súdu v zmysle Trestného poriadku), 
2.	pre podnikateľov so sídlom (bydliskom) v okrese Myjava zapísaných do obchodného registra sa mení registrový súd; Okresný súd Trnava → Okresný súd Trenčín (k tomu pozri § 8 zákona č. 371/2004 Z. z.)
3.	pre dlžníkov so sídlom alebo bydliskom v okrese Partizánske sa mení konkurzný súd; Okresný súd Trnava → Okresný súd Trenčín (týka sa agendy konkurzov, reštrukturalizácií, konania o oddlžení a konaní súvisiacich alebo vyvolaných konkurzným alebo reštrukturalizačným konaním – tzv. incidenčné spory zapisované do súdneho registra Cbi) (k tomu pozri § 9 zákona č. 371/2004 Z. z.)
4.	mení sa zmenkový a šekový súd; Okresný súd Trnava → Okresný súd Trenčín 
(k tomu pozri § 10 zákona č. 371/2004 Z. z.)
5.	mení sa súd s agendou priemyselnoprávnej ochrany; Okresný súd Bratislava I → Okresný súd Banská Bystrica (k tomu pozri § 11 zákona č. 371/2004 Z. z.)

Dopady presunu okresu Revúca do obvodu Okresného súdu Rožňava 

1.	mení sa okresný súd v sídle krajského súdu na účely trestného konania; Okresný súd Banská Bystrica → Okresný súd Košice I (k tomu pozri § 7 zákona č. 371/2004 Z. z., resp. právomoc takéhoto okresného súdu v zmysle Trestného poriadku), 
2.	pre podnikateľov so sídlom (bydliskom) v okrese Myjava zapísaných do obchodného registra sa mení registrový súd; Okresný súd Banská Bystrica → Okresný súd Košice I (k tomu pozri § 8 zákona č. 371/2004 Z. z.)
3.	pre dlžníkov so sídlom alebo bydliskom v okrese Partizánske sa mení konkurzný súd; Okresný súd Banská Bystrica → Okresný súd Košice I (týka sa agendy konkurzov, reštrukturalizácií, konania o oddlžení a konaní súvisiacich alebo vyvolaných konkurzným alebo reštrukturalizačným konaním – tzv. incidenčné spory zapisované do súdneho registra Cbi) (k tomu pozri § 9 zákona č. 371/2004 Z. z.)
4.	mení sa zmenkový a šekový súd; Okresný súd Banská Bystrica → Okresný súd Košice I (k tomu pozri § 10 zákona č. 371/2004 Z. z.)
5.	mení sa súd s agendou priemyselnoprávnej ochrany; Okresný súd Banská Bystrica → Okresný súd Košice I (k tomu pozri § 11 zákona č. 371/2004 Z. z.)
 
Z pohľadu právnej konštrukcie riešenia uvedených dopadov sa navrhuje nasledovné: 
a)	ak ide o okresné súdy v sídle krajského súdu na účely trestného konania, agendu konkurzov a vyrovnaní (reštrukturalizácií), zmenkovú a šekovú agendu a agendu priemyselnoprávnej ochrany, k prechodu výkonu súdnictva vo veciach, ktoré napadli na príslušné súdy do 31. decembra 2007 nedochádza a tieto veci budú dokončené súdmi príslušnými podľa doterajších predpisov,
b)	ak ide o agendu obchodného registra, k prechodu výkonu súdnictva dochádza, a to vo všetkých aj právoplatne skončených veciach. 

Z pohľadu súdnych agend uvedených v písmene a) nie je žiaduci zásah spočívajúci v prechodu výkonu súdnictva vo veciach, keď už bolo začaté súdne konanie. Jednak tieto agendy nepredstavujú čo do počtu až také množstvo ako všeobecné súdne agendy a ďalej uzákonenie prechodu výkonu súdnictva aj v týchto veciach sa nejaví ako účelné. 

Iná situácia je v prípade agendy obchodného registra, ktorej povaha, tak ako ju upravuje zákon č. 530/2003 Z. z. o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, predurčuje riešenie vyššie popísaných dopadov prechodom výkonu súdnictva. Kritériá pre určovanie príslušnosti registrového súdu vychádzajú z dlhodobo zaužívanej praxe, ktorá zohľadňuje ako základné kritérium sídlo, prípadne bydlisko zapísanej osoby. Vytvorenie výnimky z tejto zásady predstavuje zásah do fungovanie agendy obchodného registra, ktorý nie je z pohľadu jednotného prístupu k obchodnému registru žiaduci. Uvedené platí o to viac, že ak by sa zvoli prístup spočívajú v zamedzení prechodu výkonu súdnictva, vznikali by situácie, kedy by podnikateľ mal sídlo v obvode jedného krajského súdu, pričom registrový súd by mal v obvode iného krajského súdu, prípadne jeho registrový spis by bol na viacerých registrových súdoch. Uplatnenie modelu, že časť spisovej agendy by sa nachádzala na jednom registrovom súde a časť v inom registrovom súde taktiež neprichádza do úvahy (podstata registrového spisu zapísanej osoby spočíva v tom, že tento súdny spis pozostáva z niekoľkých súdnych spisov vytváraných v rámci súdneho konania vo vzťahu k jednému registrovanému subjektu). Z uvedených dôvodov sa navrhuje, aby v rámci agendy obchodného registra došlo v prípadoch uvedených v navrhovanom § 18c ods. 2 k prechodu výkonu súdnictva, a to vo všetkých aj právoplatne skončených veciach týkajúcich sa zapísaných osôb, ktoré majú sídlo alebo bydlisko v okrese Partizánske, Myjava a Revúca.    

V záujme jednoznačnej právnej úpravy sa navrhuje výslovné riešenie prípadných odvolacích konaní vo veciach obchodného registra. Pre prípad, že ku dňu účinnosti tohto návrhu zákona bude prebiehať vo veciach vymedzených v odseku 2 odvolacie konanie, navrhuje sa, aby toto odvolacie konanie dokončil odvolací súd miestne príslušný podľa doterajších predpisov.  Právna úprava reaguje na nasledovným modelový príklad: na registrový súd, ktorý je Okresný súd Nitra podá navrhovateľ so sídlom v okrese Partizánske odvolanie vo veci odmietnutia vykonania zmeny údajov zapísaných v obchodnom registri, a to v decembri 2007. Registrový súd predloží vec odvolaciemu súdu, t.j. Krajskému súdu v Nitre, a to ešte pred 1. januárom 2008. Pre prípad vzniku prípadných sporov o výklad zákona, či je Krajský súd v Nitre aj po 1. januári 2008 príslušný na rozhodnutie o odvolaní v predmetnej veci, navrhuje sa výslovná právna úprava, ktorá deklaruje trvanie miestnej príslušnosti Krajského súdu v Nitre do skončenia rozpojednávanej veci.. Uvedené riešenie sa javí ako vyhovujúce najmä z praktických dôvodov. 

K § 18d (prísediaci) 

Predmetné ustanovenie rieši otázku prísediacich sudcov z radov občanov (ďalej len „prísediaci“) a ich prechodu z odovzdávajúcich súdov na preberajúce súdy. Kritériom pre posúdenie tejto otázky je trvalý pobyt prísediaceho; návrh zákona zohľadňuje dikciu zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Z uvedeného teda vyplýva, že prísediaci odovzdávajúceho súdu, ktorý majú trvalé bydlisko v obvode preberajúceho súdu sa ku dňu účinnosti predloženého zákona stanú prísediacimi príslušného preberajúceho súdu. 

Návrh zákona zohľadňuje dikciu § 139 ods. 1 písm. e) zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v zmysle ktorého jedným z predpokladov na voľbu funkcie prísediaceho je súhlas s voľbou k určitému súdu. Z uvedeného dôvodu je podmienkou na to, aby nastal predpokladaný účinok spočívajúci v tom, že prísediaci sa stane prísediacim preberajúceho súdu jeho súhlas. Pre vylúčenie prípadných sporov o to, v akej forme sa tento súhlas má udeliť, navrhuje sa písomná forma súhlasu. Ak teda neudelia písomný súhlas, zostanú prísediacimi odovzdávajúcich súdov. V prípade udelenia súhlasu sa zároveň výslovne upravuje zánik funkcie prísediaceho na odovzdávajúcom súde, keďže nie je žiaduce, aby jeden prísediaci bol prísediacim na dvoch súdoch súčasne. 

K § 18e (predseda súdu) 

V nadväznosti na zamýšľané zmeny v sídlach a obvodoch súdov je potrebné v prvom rade uviesť, že zákonná právna úprava týkajúca sa samotnej organizácie súdov (zákon č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov) nepočíta s takou skutočnosťou ako je zriadenie nových súdov. Inak povedané, právne inštitúty upravené v uvedených zákonoch sú koncipované na už existujúci určitý stav, pričom tento upravujú z pohľadu jeho zachovania alebo zmeny jeho kvality, nie však z pohľadu zásahu do tohto stavu z titulu zriadenia nového súdu. Uvedené sa týka najmä ustanovenia do funkcie predsedu súdu: zákonná právna úprava zákona o súdoch (§ 37 ods. 2 zákona č. 757/2004 Z. z.) upravuje lehoty v akých je minister spravodlivosti povinný vyhlásiť výberové konanie na funkciu predsedu súdu, avšak táto jeho povinnosť je viazaná na dve skutočnosti – uvoľnenie funkcie predsedu súdu z titulu uplynutia funkčného obdobia a uvoľnenie tejto funkcie pred uplynutím funkčného obdobia z iného zákonom predpokladaného dôvodu. Avšak pri zriadení súdu a snahe obsadiť funkciu predsedu súdu na tomto súde je právna úprava zákona o súdoch nepoužiteľná, keďže nepozná vyhlásenie výberového konania funkciu predsedu súd z titulu „zriadenia nového súdu“. Na základe uvedeného je teda nevyhnutné preklenúť tento určitý nedostatok platnej zákonnej úpravy prechodnými ustanoveniami v predkladanom zákone, ktoré by dostatočne pružným a právne nespochybniteľným spôsobom zabezpečili riadne fungovanie zriaďovaných súdov. Toto riešenie je však len jednorazovým (ad hoc) riešením. Navrhuje sa uložiť ministrovi spravodlivosti Slovenskej republiky povinnosť vyhlásiť výberové konanie na funkciu predsedu preberajúceho súdu, a to tak, aby sa toto výberové konanie uskutočnilo najneskôr do 30 dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto zákona. Ďalej sa navrhuje, aby sa do vymenovania predsedu preberajúceho súdu postupovalo podľa § 38 ods. 8 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov, t.j. minister spravodlivosti Slovenskej republiky poverí niektorého zo sudcov preberajúceho súdu, aby do vymenovania predsedu súdu plnil úlohy predsedu súdu.

Otázka sudcovských rád, grémií a ich kreovania 
	
Vzhľadom na to, že ani u jedného zo zriaďovaných okresných súdov sa nepredpokladá, že bude mať pri svojom zriadení viac ako 15 sudcov, je otázka kreovania sudcovských rád špeciálnou právnou úpravou v rámci prechodných ustanovení navrhovaného zákona bezpredmetná (k tomu pozri § 45 ods. 1 zákona č. 757/2004 Z. z.). Ak v budúcnosti tieto súdy dosiahnu počet sudcov rovnajúci sa alebo vyšší ako 15, zriadia sa sudcovské rady na týchto súdoch v súlade so zákonom č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
	
	Rovnaký postoj možno zaujať aj k otázke vytvorenia grémií zriaďovaných okresných súdov. Preto sa navrhuje neriešiť túto otázku v rámci prechodných ustanovení. Je vecou vedenia súdu, resp. jeho pléna, aby pristúpilo k vyriešeniu zriadenia príslušných grémií vrátane volieb ich predsedov podľa vlastnej úvahy a v čase, keď tento súd bude disponovať dostatočným počtom sudcov (k tomu pozri § 15 ods. 1 zákona č. 757/2004 Z. z.). . 

K § 18f (rozvrh práce) 

	Z podhľadu riadneho a efektívneho fungovania súdu je kľúčovým dokumentom rozvrh práce súdu. Vzhľadom na to, že v čase vzniku nových okresných súdov nebudú tieto súdy disponovať rozvrhom práce, navrhuje sa riešiť tento stav formou dočasného a primeraného použitia rozvrhu práce odovzdávajúceho súdu, a to do času vydania riadneho rozvrhu práce preberajúceho súdu predsedom tohto súdu alebo sudcom povereným riadením preberajúceho súdu (§ 18e). V otázke prideľovania vecí samosudcom a senátom je potrebné uviesť, že využite náhodného prideľovania vecí samosudcom a senátom predpokladá existenciu rozvrhu práce v štandardnej podobe. Do vytvorenia rozvrhu práce sa preto navrhuje, aby sa veci prideľovali spôsobom, ktorý predvída samotný zákon o súdoch v súvislosti nemožnosťou prideľovať veci pomocou programových prostriedkov schválených ministerstvom. 

K § 18g

Prechodné ustanovenia reagujú na navrhované zmeny v obvodoch odvolacích súdov vo veciach podľa § 8 (konkurz a vyrovnanie) a § 11 (priemyselnoprávna ochrana). Navrhuje sa, aby už začaté odvolacie konania dokončili súdy príslušné podľa doterajších predpisov. Uvedené riešenie sa v tomto prípade javí ako účelné, najmä z dôvodov praktických, ako aj organizačných. 	

K Čl. II

	Vzhľadom na doteraz vykonané zmeny v zákone č. 371/2004 Z. z. o sídlach a obvodoch súdov Slovenskej republiky a o zmene zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov sa navrhuje v súlade s § 43 ods. 2 písm. f) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky splnomocniť predsedu Národnej rady Slovenskej republiky na vyhlásenie úplného znenia predmetného zákona v Zbierke zákonov Slovenskej republiky. 

K Čl. III

Navrhuje sa účinnosť zákona, a to od 1. januára 2008.