Návrh

VYHLÁŠKA

Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky

z ...... 2007,

ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 492/2004 Z. z. o stanovení všeobecnej hodnoty majetku 

	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky podľa § 33 písm. d) zákona č. 382/2004 Z. z. o znalcoch, tlmočníkoch a prekladateľoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov ustanovuje: 

Čl. I

	Vyhláška Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 492/2004 Z. z. o stanovení všeobecnej hodnoty majetku sa mení a dopĺňa takto:

1. V prílohe č. 1 bod 2. znie:

„2. Podnikateľská metóda stanovenia všeobecnej hodnoty podniku a častí podniku
a) Všeobecná hodnota podniku a častí podniku stanovená podnikateľskou metódou pri časovo neobmedzenej životnosti podniku sa môže stanoviť takto:

      [Sk],

kde:
	-	všeobecná hodnota podniku stanovená podnikateľskou metódu [Sk],	
	-	všeobecná hodnota odčerpateľných zdrojov počas hodnoteného obdobia [Sk],	
	-	hodnota pokračujúca [Sk].	

Všeobecná hodnota odčerpateľných zdrojov počas hodnoteného obdobia sa stanoví takto:

     [Sk],

kde:
	-	všeobecná hodnota odčerpateľných zdrojov počas hodnoteného obdobia [Sk],	
	-	odčerpateľné zdroje počas hodnoteného obdobia [Sk],	
i	-	miera kapitalizácie v percentách, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],	
n	-	dĺžka sledovaného obdobia [rok].	

Miera kapitalizácie „i“ sa môže stanoviť takto:

      [-]

          [Sk],

kde
i	-	vypočítaná miera kapitalizácie v percentách odrážajúca mieru rizika, priemernú nákladovosť kapitálu a štruktúru využívaného kapitálu, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],	
DS	-	sadzba dane z príjmu v percentách, ktorá je stanovená podľa zákona o dani z príjmov pre ohodnocovaný podnik, do výpočtu sa dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],	
	-	náklady spojené s využívaním požičanému kapitálu v percentách, t.j. úrok a iné náklady platené veriteľom, ktoré sa do výpočtu dosadzujú v desatinnom tvare [%/100],	
PK	-	objem požičaného kapitálu v slovenských korunách; pozostáva zo zložiek pasív, ktorými na účel výpočtu miery kapitalizácie sú: dlhodobé bankové úvery, bežné bankové úvery, finančné výpomoci, emitované dlhopisy, zmenky, lízing, platené nájmy a iné záväzky [Sk],	
	-	náklady vlastného kapitálu v percentách, t.j. podiel na zisku očakávaný a získavaný vlastníkom za vklad svojho kapitálu do podniku, ktoré sa do výpočtu dosadzujú v desatinnom tvare [%/100],	
VK	-	objem vlastného kapitálu v slovenských korunách pozostáva zo zložiek pasív, ktorými na účel výpočtu je vlastné imanie [Sk],	
CK	-	celkový kapitál (súčet vlastného kapitálu a požičaného kapitálu ) [Sk].	

Hodnota pokračujúca sa stanoví takto:

       [Sk], pričom i>g

kde:
	-	hodnota pokračujúca  [Sk],	
	-	objem odčerpateľných zdrojov v roku nasledujúcom po sledovanom období  [Sk 	
i	-	miera kapitalizácie v percentách, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],	
g	-	trvale udržateľná miera rastu odčerpateľných zdrojov v percentách, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],	
n	-	dĺžka sledovaného obdobia [rok].	

Hodnota pokračujúca () je všeobecná hodnota odčerpateľných zdrojov podniku v roku nasledujúcom po sledovanom období, zohľadňujúca predpoklady podniku vytvárať odčerpateľné zdroje počas časovo neobmedzeného obdobia, ktorá je prepočítaná na súčasnú hodnotu k dátumu ohodnotenia.

Trvale udržateľná miera rastu odčerpateľných zdrojov (g) vyjadruje percentuálnu medziročnú zmenu schopnosti podniku vytvárať odčerpateľné zdroje, ktorá závisí od stavu podniku ku dňu ohodnotenia a od jeho vývoja počas sledovaného obdobia v rámci jeho odvetvia v kontexte s jeho históriou.
Trvale udržateľná miera rastu sa v znaleckom stanoví v súlade so zaužívanými postupmi odbornej praxe ( Gordonov model, geometrické rady, aritmetické rady a pod.) a vybraný metodický postup sa v znaleckom posudku opíše.

b) Všeobecná hodnota podniku a častí podniku stanovená podnikateľskou metódou pri časovo obmedzenej životnosti podniku sa môže stanoviť takto:
				
      [Sk],

	-	všeobecná hodnota podniku stanovená podnikateľskou metódu pri časovo obmedzenej životnosti podniku [Sk],	
	-	všeobecná hodnota odčerpateľných zdrojov počas hodnoteného obdobia [Sk],	
	-	konečná hodnota podniku a častí podniku v roku nasledujúcom po sledovanom období[Sk].	

Hodnota konečná sa stanoví takto:
      [Sk],

	-	konečná hodnota podniku a častí podniku v roku nasledujúcom po sledovanom období, ktorá je prepočítaná na súčasnú hodnotu k dátumu ohodnotenia [Sk],	
	-	predpokladaný čistý výnos zo speňaženia majetku v roku nasledujúcom po sledovanom období (likvidačný prebytok) [Sk],	
	-	miera kapitalizácie v percentách, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100]	
	-	dĺžka sledovaného obdobia“.	

2. V prílohe č. 2 bode 3. písm. b) sa slová „úroková miera“ nahrádzajú slovami „miera kapitalizácie“.

3. V prílohe č. 2 bode 4. písm. b) sa v celom texte slová „úroková miera“ nahrádzajú slovami „miera kapitalizácie“.

4. V prílohe č. 6 časti A bod 16 znie:
„16. Koeficient amortizácie za skutočne najazdené kilometre – kAM
Koeficient amortizácie za skutočne najazdené kilometre vyjadruje vplyv skutočne najazdených kilometrov na celkovú základnú amortizáciu vozidla. Rovná sa tisícine súčinu rozdielu v počte najazdených kilometrov (RKM) s koeficientom najazdených kilometrov (kKM).

  [%]
keď:
RKM – rozdiel v počte najazdených kilometrov [km]
kKM – koeficient najazdených kilometrov [%]“.

5. V prílohe č. 6 časti B bode 9 písmeno d) znie: 

„d) Znalec vypočíta koeficient vplyvu skutočne najazdených kilometrov (kAM):
  [%]
keď:
RKM – rozdiel v počte najazdených kilometrov [km]
kKM – koeficient najazdených kilometrov [%]“.

6. V prílohe č. 6 časti B bod 16.3 znie:

„16. 3  Koeficient počtu držiteľov vozidla – k3 

k3 vyjadruje vplyv počtu  držiteľov na jeho predajnosť, pri jeho stanovení postupuje znalec podľa vzorca:

k3 =1.01 – 0.01D [-]

keď:
D – počet držiteľov vozidla [-]

V prípade, že nie je možné hodnoverne preukázať skutočný počet držiteľov (neuskutočnené prepisy, krádež vozidla a podobne),  k3 = 0,95 [-].“.

7. V prílohe č. 7 prvá veta znie: 
„Všeobecná hodnota cenných papierov1) sa stanoví podnikateľskou metódou, majetkovou metódou, kombinovanou metódou, porovnávacou metódou alebo likvidačnou metódou.“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 1 znie: „§ 2 ods. 2 zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov.“.

8. V prílohe č. 7 tretia veta znie: „Všeobecná hodnota sa stanoví spravidla použitím viacerých metód.“.

9. Za prílohu č. 15 sa vkladá príloha č. 16, ktorá znie:

„Príloha č. 16
K vyhláške č. 492/2004 Z. z.

STANOVENIE VŠEOBECNEJ HODNOTY AKCIÍ NA ÚČELY ZISTENIA PRIMERANEJ HODNOTY PROTIPLNENIA 

Všeobecnú hodnotu akcií1) na účely zistenia primeranej hodnoty protiplnenia pri postupe podľa osobitného predpisu2) stanoví znalec právnická osoba.
Všeobecná hodnota jednej akcie sa stanoví ako podiel všeobecnej hodnoty podniku ako celku a počtu vydaných akcií so zohľadnením ich menovitej hodnoty.
Všeobecnú hodnotu podniku ako celku znalec stanoví majetkovou a súčasne podnikateľskou metódou, pričom  zohľadní špecifiká hodnoteného podniku a právneho úkonu pomocou všetkých relevantných podkladov, ktoré požaduje od zadávateľa. 
V prípade nedostatočnosti podkladov od zadávateľa, znalec upovedomí NBS  Ak pri použití niektorej z metód vychádza záporný výsledok alebo použitie niektorej z metód je problematické najmä z hľadiska nízkej kvality, prípadne úplnej absencie potrebných podkladov, určí znalec pri danej metóde všeobecnú hodnotu rovnú nule. Všetky tieto skutočnosti znalec zdôvodní. 

Nevyhnutným podkladom pre stanovenie všeobecnej hodnoty podniku podnikateľskou metódou je  podnikateľský zámer, z ktorého je zrejmý vývoj podniku po majetkovej, finančnej, nákladovej a výnosovej stránke, ktorý odzrkadľuje postavenie podniku na trhu, spravidla na 5 rokov. Tento podnikateľský zámer spracuje a predloží zadávateľ. 
Podnikateľský zámer musí obsahovať také náležitosti, aby bolo možné zabezpečiť preskúmateľnosť reálnosti tvorby a výšky odčerpateľných zdrojov vo vzájomnej súvislosti minulého a budúceho obdobia, vrátane východísk tvorby a stanovenia parametrov  podnikateľského zámeru.

1)	Majetková metóda sa použije v zmysle § 3 ods. 3 tejto vyhlášky takto: 

    [Sk],
kde
	-	všeobecná hodnota podniku stanovená majetkovou metódou [Sk],	
	-	súčet všeobecných hodnôt všetkých zložiek  majetku, ktoré sú predmetom ohodnotenia [Sk],	
	-	všeobecná hodnota cudzích zdrojov [Sk].	

pričom všeobecnú hodnotu zložiek majetku podniku a záväzkov podniku  s ohľadom na ich technicko-ekonomické určenie stanovia znalci príslušných znaleckých odborov. 

2)	Podnikateľská metóda sa použije vždy s ohľadom na časovo neobmedzenú životnosť podniku takto:

      [Sk],

kde
	-	všeobecná hodnota podniku stanovená podnikateľskou metódu [Sk],	
	-	všeobecná hodnota odčerpateľných zdrojov počas hodnoteného obdobia [Sk],	
	-	hodnota pokračujúca [Sk].	

 Pri stanovení všeobecnej hodnoty podniku podnikateľskou metódou je potrebné metodicky rozlíšiť stanovenie všeobecnej hodnoty podnikov od stanovenia všeobecnej hodnoty finančných inštitúcií.

Všeobecná hodnota odčerpateľných zdrojov počas hodnoteného obdobia sa stanoví takto:

     [Sk],

kde
	-	všeobecná hodnota odčerpateľných zdrojov počas hodnoteného obdobia [Sk],	
	-	odčerpateľné zdroje počas hodnoteného obdobia [Sk],	
i	-	miera kapitalizácie v percentách, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],	
n	-	dĺžka sledovaného obdobia [rok].	

Hodnota pokračujúca sa stanoví takto:
       [Sk], pričom i>g

kde
	-	hodnota pokračujúca  [Sk],	
	-	objem odčerpateľných zdrojov v roku nasledujúcom po sledovanom období  [Sk ], v prípade, že odčerpateľný zdroj na rok n+1 nie je predikovaný zadávateľom, stanoví ho znalec na základe vypočítanej trvale udržateľnej miery rastu (g),	
i	-	miera kapitalizácie v percentách, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],	
g	-	trvale udržateľná miera rastu odčerpateľných zdrojov v percentách, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],	
n	-	dĺžka sledovaného obdobia [rok].	

Hodnota pokračujúca () je všeobecná hodnota odčerpateľných zdrojov podniku v roku nasledujúcom po sledovanom období, zohľadňujúca predpoklady podniku vytvárať odčerpateľné zdroje počas časovo neobmedzeného obdobia, ktorá je prepočítaná na súčasnú hodnotu k dátumu ohodnotenia.

Trvale udržateľná miera rastu odčerpateľných zdrojov (g) vyjadruje percentuálnu medziročnú zmenu schopnosti podniku vytvárať odčerpateľné zdroje, ktorá závisí od stavu podniku ku dňu ohodnotenia a od jeho vývoja počas sledovaného obdobia v rámci jeho odvetvia v kontexte s jeho históriou.
Trvale udržateľná miera rastu odčerpateľných zdrojov (g) sa stanoví odvodením z historických údajov a to použitím historického rastu z analýzy minulého a budúceho vývoja na báze  pridanej hodnoty ,pričom znalec abstrahuje od extrémnych hodnôt. V prípade, že nie je možné vzhľadom na minulý a budúci vývoj podniku  stanoviť trvale udržateľnú mieru rastu odčerpateľných zdrojov (g)  uvedeným spôsobom,  je možné použiť údaje štatistického úradu SR ako priemerný rast príslušného odvetvia za predchádzajúce obdobie. Tento spôsob znalec použije aj v prípade, že po odvodení z historických údajov vychádza trvale udržateľná miera rastu (g) vyššia ako  miera kapitalizácie (i). Ak výsledky na základe vyššie uvedených postupov nie je možné aplikovať, potom hraničnou hodnotou trvale udržateľnej miery rastu (g) je predpokladaná miera inflácie k dátumu ohodnotenia .

Pre stanovenie všeobecnej hodnoty odčerpateľného zdroja použije znalec príslušný model v závislosti od kapitálovej štruktúry hodnoteného podniku.

a)  Stanovenie všeobecnej hodnoty odčerpateľného zdroja pre podnik, ktorý využíva alebo bude využívať vlastný aj požičaný kapitál:
 Odčerpateľným zdrojom sa pre tento prípad rozumie výsledok hospodárenia z hospodárskej činnosti po zdanení, zvýšený o:
- odpisy a
- ostatné náklady započítané do výsledku hospodárenia z hospodárskej činnosti, ktoré nie sú výdajmi v bežnom období (napr. tvorba rezerv, opravných položiek k majetku a pod.),
a znížený o:
- investície do upraveného prevádzkovo nutného pracovného kapitálu, pričom  upravený pracovný kapitál sa   stanoví odpočítaním len neúročených krátkodobých záväzkov od obežných aktív a
- investície do obstarania prevádzkovo nutného dlhodobého majetku.

Miera kapitalizácie „i“ sa v tomto prípade vypočíta takto:

      [-]
          [Sk],

kde
i	-	vypočítaná miera kapitalizácie v percentách odrážajúca mieru rizika, priemernú nákladovosť kapitálu a štruktúru využívaného kapitálu, ktorá sa do výpočtu dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],	
DS	-	sadzba dane z príjmu v percentách, ktorá je stanovená podľa zákona o dani z príjmov pre ohodnocovaný podnik, do výpočtu sa dosadzuje v desatinnom tvare [%/100],	
	-	nákladové úroky z Výkazu ziskov a strát, od ktorých sú odpočítané sankčné úroky a sú prepočítané na ročnú bázu k príslušnému úročenému požičanému kapitálu; do výpočtu sa dosadzujú v desatinnom tvare [%/100],	
PK	-	objem úročeného požičaného kapitálu v slovenských korunách ku dňu ohodnotenia; pozostáva zo zložiek pasív, ktorými na účel výpočtu miery kapitalizácie sú: dlhodobé bankové úvery, bežné bankové úvery, finančné výpomoci, emitované dlhopisy, zmenky, lízing, platené nájmy a iné záväzky [Sk],	
	-	náklady vlastného kapitálu v percentách, t.j. podiel na zisku očakávaný a získavaný vlastníkom za vklad svojho kapitálu do podniku, ktoré sa do výpočtu dosadzujú v desatinnom tvare [%/100],	
VK	-	objem vlastného kapitálu v slovenských korunách pozostáva zo zložiek pasív, ktorými na účel výpočtu je vlastné imanie [Sk],	
CK	-	celkový kapitál (súčet vlastného kapitálu a požičaného kapitálu ) [Sk].	

Náklady vlastného kapitálu sa stanovia na úrovni bezrizikovej úrokovej miery, ktorá sa rovná výške priemerného výnosu zo štátneho dlhopisu s najdlhšou dobou splatnosti na trhu dlhopisov. 

K hodnote podniku stanovenej týmto modelom sa pripočíta všeobecná hodnota  prevádzkovo nepotrebného majetku. Tento majetok ohodnotia v súlade s jeho technicko ekonomickým určením znalci príslušných znaleckých odborov. Tento prevádzkovo nepotrebný majetok zadefinuje zadávateľ, vrátane zdôvodnenia jeho neupotrebenia v podnikateľskej činnosti hodnoteného podniku. Od vypočítanej hodnoty podniku znalec odpočíta nominálnu hodnotu úročeného požičaného kapitálu k dátumu ohodnotenia. Výsledkom je potom všeobecná hodnota podniku stanovená podnikateľskou metódou pre tento prípad. 

b)  Stanovenie všeobecnej hodnoty odčerpateľného zdroja pre podnik, ktorý využíva len vlastný kapitál:
Odčerpateľným zdrojom sa pre tento prípad rozumie výsledok hospodárenia z hospodárskej činnosti po zdanení, zvýšený o:
- odpisy,
- ostatné náklady započítané do výsledku hospodárenia z hospodárskej činnosti, ktoré nie sú výdajmi v bežnom období (napr. tvorba rezerv, opravných položiek k majetku a pod.) a
a znížený o:
- investície do upraveného prevádzkovo nutného pracovného kapitálu, pričom  upravený pracovný kapitál sa   stanoví odpočítaním len neúročených krátkodobých záväzkov od obežných aktív,
- investície do obstarania dlhodobého prevádzkovo nutného majetku

Miera kapitalizácie „i“ sa v tomto prípade stanoví na úrovni nákladov vlastného kapitálu, pričom náklady vlastného kapitálu sa stanovia na úrovni bezrizikovej úrokovej miery, ktorá sa rovná výške priemerného výnosu zo štátneho dlhopisu s najdlhšou dobou splatnosti na trhu dlhopisov. 

c) Stanovenie všeobecnej hodnoty odčerpateľného zdroja finančných inštitúcií: 
    Odčerpateľným zdrojom sa pre tento prípad rozumie čistý úrokový výnos, zvýšený o:
-	výnosy z cenných papierov s premenlivým výnosom,
-	čisté výnosy z poplatkov a provízií,
-	zisk finančných operácií,
-	ostatné výnosy z bežnej činnosti,
-	použitie rezerv a opravných položiek
   a znížený o:
-	všeobecné prevádzkové náklady (náklady na zamestnancov, ostatné prevádzkové náklady),
-	tvorbu rezerv a opravných položiek,
-	daň z príjmov,
-	kapitálové požiadavky na základe kapitálovej primeranosti,
-	predpokladané investície nutné k zaisteniu požadovaného rastu zisku,
-	prídely do zákonného rezervného fondu do štatutárnych fondov,
-	eventuálne obmedzujúce finančné prostriedky na základe Obchodného zákonníka

Miera kapitalizácie „i“ sa v tomto prípade stanoví na úrovni nákladov vlastného kapitálu, pričom náklady vlastného kapitálu sa stanovia na úrovni bezrizikovej úrokovej miery, ktorá sa rovná výške priemerného výnosu zo štátneho dlhopisu s najdlhšou dobou splatnosti na trhu dlhopisov. 

Znalecký posudok stanovenia všeobecnej hodnoty akcií podľa tejto prílohy musí obsahovať aj charakteristiku a špecifiká hodnoteného podniku vrátane ekonomicko- finančnej analýzy, popis a zdôvodnenie použitých metodických postupov. V závere znaleckého posudku znalec uvedie obidve všeobecné hodnoty podniku stanovené majetkovou aj podnikateľskou metódou, vrátane z nich vyplývajúcich všeobecných hodnôt akcií stanovených majetkovou aj podnikateľskou metódou.“.

Čl. II

	Táto vyhláška nadobúda účinnosť 1. mája 2007.

Štefan Harabin
minister spravodlivosti Slovenskej republiky