Dôvodová správa

Všeobecná časť

	Návrh zákona o zrušení Špeciálneho súdu a Úradu špeciálnej prokuratúry a o zmene a doplnení niektorých zákonov vypracovalo Ministerstvo spravodlivosti SR ako iniciatívny návrh a predkladá ho do legislatívneho procesu.
	Návrh zákona v oblasti výkonu súdnictva v trestnom konaní reaguje na Programové vyhlásenie vlády SR z augusta 2006, v ktorom sa vláda zaviazala prijať opatrenia na to, aby vecná príslušnosť súdu začínala na okresnom súde ako súde skutkovej inštitúcie, krajský súd sa stal odvolacím súdom a najvyšší súd súdom dovolacím, zjednocujúcim a zovšeobecňujúcim interpretačnú a aplikačnú prax súdov nižších stupňov.
	Súčasne sa vláda zaviazala vytvoriť podmienky na vykonanie podrobnej analýzy činnosti špeciálnych právnych nástrojov a inštitúcií v boji proti najzávažnejšej ekonomickej kriminalite a korupcii najmä z hľadiska finančnej a materiálnej nákladovosti, pracovnej zaťaženosti, efektívnosti a vecnej opodstatnenosti a navrhnúť opatrenia, ktoré zabránia diskriminácii v sudcovskom a prokurátorskom stave a pre budúcnosť vylúčia politické zasahovanie do práce orgánov ochrany práva.
	Špeciálny súd bol do sústavy súdov Slovenskej republiky zaradený zákonom              č. 458/2003 Z.z. o zriadení Špeciálneho súdu a Úradu špeciálnej prokuratúry a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 267/2004 Z.z., ktorý nadobudol účinnosť 1. mája 2004. Sídlo tohto súdu je v Pezinku, s pôsobnosťou pre celé územie Slovenskej republiky a s postavením súdu vyššieho stupňa rozhodujúceho o trestných veciach osôb, o ktorých to ustanovoval § 15a v tej dobe účinného Trestného poriadku (zákon č. 141/1961 Zb. v znení neskorších predpisov). V dobe nadobudnutia účinnosti tohto zákona rozhodoval ako súd prvého stupňa o trestných činoch uvedených v § 17 ods. 1 Trestného poriadku aj krajský súd a Vyšší vojenský súd v Trenčíne.
	Trestný poriadok účinný od 1. januára 2006 (zákon č. 301/2005 Z.z. v znení zákona č. 650/2005 Z.z.) v § 15 ustanovuje, že konanie v prvom stupni vykonáva okresný súd (ktorým sa na účely trestného konania rozumie aj vojenský obvodový súd vo veciach patriacich do pôsobnosti vojenských súdov) okrem prípadov, ak Trestný poriadok neustanovuje inak. Takýmto prípadom je iba Špeciálny súd, ktorý vykonáva konanie v prvom stupni vo veciach patriacich podľa § 14 do jeho pôsobnosti, avšak v postavení krajského súdu, v dôsledku ktorého postavenia o riadnych opravných prostriedkoch podaných proti jeho rozhodnutiam rozhoduje Najvyšší súd SR – ako súd odvolací.
	V roku 2005 na 45 okresných súdoch v Slovenskej republike napadlo spolu 31.499 trestných vecí, čo predstavuje na jeden okresný súd priemerne 699 vecí. Okresné súdy v Slovenskej republike v roku 2005 vybavili spolu 28.679 trestných vecí (teda 91 % z celkového počtu trestných vecí, ktoré v tomto roku na ne napadli), čo predstavuje na jeden okresný súd priemerne 637 vecí. Na okresných súdoch v Slovenskej republike vybavujú trestné veci spravidla traja sudcovia.
	V období od 1. júla 2005 do 30. júna 2006 na Špeciálny súd napadlo spolu 136 vecí, z ktorých tento súd vybavil v tomto období 100 vecí (z toho 59 právoplatne a z nich 27 trestným rozkazom a 4 postúpením), teda 74 % z celkového počtu vecí, ktoré naň napadli. Na Špeciálnom súde vybavovalo trestné veci pätnásť sudcov (stav k 30.6.2006).
	Z civilnej kapitoly rozpočtu Ministerstva spravodlivosti SR bolo za obdobie rokov 2004 až 30. jún 2006 vynaložených na činnosť Špeciálneho súdu celkom 376.396.000 Sk, z toho mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné výdavky predstavovali 37.227.000 Sk (z toho 27.723.000 Sk u sudcov) a kapitálové výdavky celkom 290.153.000 Sk. Zbor väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky za toto obdobie vynaložil na zriadenie a zabezpečenie ochrany objektu Špeciálneho súdu celkom 17.059.000 Sk. Finančné náklady Úradu pre ochranu ústavných činiteľov a diplomatických misií Ministerstva vnútra Slovenskej republiky vynaložené na zabezpečenie ochrany Špeciálneho súdu (a Úradu špeciálnej prokuratúry) predstavovali za toto obdobie celkom 39.528.000 Sk.
	S výnimkou Španielska a Írska v žiadnom členskom štáte Európskej únie nie je zriadený špeciálny súd. V Taliansku, Grécku, Švédsku, Portugalsku, Poľsku a Slovinsku existuje špecializovaná zložka prokuratúry.
            Špeciálny súd Slovenskej republiky je len mimoriadnym súdom, zriadeným predchádzajúcou  politickou mocou, ktorá považovala súdy za vykonávateľov svojej vôle a vyžadovala od nich, aby rozhodovali v závislosti na vládnucej politickej ideológii („súlad s požiadavkami ľudu, názorov spoločnosti“). Špeciálny súd však nemá žiadne opodstatnenie v demokratickom a  v právnom štáte, ktorým Slovenská republika nesporne je (čl. 1 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky). 
	Aj v štátoch demokratických musí byť súdna moc chránená a sama sa brániť pred zanášaním politických a iných vplyvov ohrozujúcich jej nezávislosť, nestrannosť a spravodlivé rozhodovanie.
	Všeobecne uznávané princípy súdnictva sú obsiahnuté v rezolúciách Valného zhromaždenia Organizácie spojených národov z roku 1985 (č. 40/32 a 40/146) „Základné zásady nezávislého súdnictva“, ako aj v postojoch Rady Európy k súdnictvu, ktoré sú formulované v Odporúčaní Výboru ministrov RE č. 12 z roku 1994, zdôrazňujúcej nevyhnutnosť nezávislosti sudcov v procese rozhodovania bez prítomnosti akéhokoľvek obmedzenia, nepatričného vplyvu, vonkajších popudov, tlakov, hrozieb alebo zasahovania, priameho alebo nepriameho z akéhokoľvek smeru a z akéhokoľvek dôvodu a zároveň akcentujúce k moci výkonnej a zákonodarnej potrebu vytvorenia a posilňovania záruk nezávislosti súdov.
	Ak majú súdy (sudcovia) ako orgány nezávislej súdnej moci svoju úlohu v Slovenskej republike ako demokratickom a v právnom štáte uskutočňovať, musíme  čím skôr odstrániť isté deformácie, ktoré sa v minulom období dostali do zákonnej úpravy, ktorá nielenže nie je kompatibilná s naším i európskym právnym poriadkom, ale je aj otvorene protiústavná a v rozpore s uznávanými právnymi princípmi, na ktorých je už vybudovaná moderná Európa. Judikatúra Európskeho súdu spája nezávislosť a nestrannosť sudcov a súdov s nevyhnutnosťou ich dôveryhodnosti, ktorá je potrebná v každej demokratickej spoločnosti. Už nestačí len, aby sudca nestranný bol, ale aby sa tak stranám i javil a aj inak vzbudzoval dôveru vo vedení spravodlivého procesu.
	Z uvedených dôvodov treba špeciálny súd zriadený zákonom zrušiť, pretože obsahuje ustanovenia, že nestrannosť sudcov Špeciálneho súdu je v súčasnosti ohrozovaná, napr. tým, že:

1. Títo sudcovia musia mať osobitnú, ale pritom len časovo obmedzenú bezpečnostnú previerku vydávanú Národným bezpečnostným úradom, ako orgánom výkonnej moci. Táto okolnosť je v rozpore s ústavnými garanciami sudcovskej nezávislosti a navyše oproti ostatným sudcom, sú „špeciálni“ vystavovaní zo strany štátu opätovne previerkam, ktorým po ustanovení sudcu do funkcie bez časového obmedzenia, sa aj títo kandidáti vo všetkých smeroch už raz podrobili (teda aj v oblasti morálnej a bezpečnostnej previerky).

Okamihom menovania totiž táto osoba stáva sudcom a aktivizuje sa tak aj nevyhnutný atribút jej funkcie, vystupujúci v podobe nezávislosti sudcu. Ten potom pri rozhodovacom  procese nielenže sám musí byť nezávislým a nestranným, ale mal by takto byť tiež objektívne verejnosťou vnímaný. Aj z tohto dôvodu treba považovať existujúce dve kategórie sudcov (ktoré  politicky rozdelil samotný štát a z ktorých aj tá väčšinová rozhoduje veci rovnakej závažnosti, ale podstatne viac a v mnohých prípadoch i spoločensky dôležitejšie a nebezpečnejšie) za kategórie stojace v rozpore s ústavnými garanciami sudcovskej nezávislosti. 
2. Finančné (plat 6x vyšší), materiálne (byt) a kariérne (priamy postup na vyšší súd)  postavenie sudcov Špeciálneho súdu je na strane druhej v priamom rozpore s čl. 2 ods. 2, čl. 7 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, čl. 14 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, či Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce proti diskriminácii v povolaní a zamestnaní z r. 1958, alebo Protokolom č. 12 cit. Dohovoru, či komunitárnym právom, ako aj naším ústavným právom (čl. 12 Ústavy), ktoré sa už zajtra môže objaviť, avšak v inej forme, a to v rozhodnutiach príslušných súdov, ktoré budú musieť tú „väčšiu skupinu sudcov“ odškodňovať, cez inštitút náhrady škody štátu, za prijatie diskriminačnej normy voči nim a zvýhodňujúcej inú kategóriu sudcov. Pri špecifickej súdnej ochrane pred diskrimináciou, na základe nerovnakého odmeňovania tej istej práce, kde je dôkazná povinnosť na strane štátu, je to viac ako pravdepodobné. Žalujúcej strane stačí totiž preukázať tie skutočnosti, z ktorých možno rozumne predpokladať, že došlo k jej diskriminácii.
	Náprava uvedeného stavu zákonnou zmenou, ktorá je úmerná sledovanému účelu odstrániť terajšiu diskrimináciu, je v súlade aj s citovanými medzinárodnými dokumentmi, i rozhodovacou praxou súdnych orgánov Rady Európy i Európskej únie (viď napr. rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva z 29. novembra 1991, A č. 222, § 57 - § 59 a pod.).
Po zmene pôsobnosti prokurátorov doposiaľ činných v Úrade špeciálnej prokuratúry ako zákonom zriadenej organizačnej zložky Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky budú prokurátori plniť úlohy pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní o najzávažnejších trestných činoch vrátane korupcie, ktoré po vypustení Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky prejdú do pôsobnosti okresných súdov v sídle krajského súdu. Navrhovaná legislatívna úprava rieši túto potrebu tak, že prokurátorom vybavujúcim túto agendu ponecháva osobitné oprávnenia, ktoré zákon doposiaľ poskytoval len prokurátorom činným v Úrade špeciálnej prokuratúry a systematicky ich zaraďuje do druhého dielu piatej hlavy zákona.      
Špeciálny súd je teda mimoústavný orgán, ktorý v súčasných podmienkach demokratického usporiadania a bez vážnejších existenčných ohrození štátu, spoločnosti a jednotlivcov nemá miesto v systéme štátnych orgánov. Návrh zákona je v súlade s Ústavou SR a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Doložka zlučiteľnosti právneho predpisu 
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. Predkladateľ právneho predpisu: Vláda Slovenskej republiky.
2. Názov návrhu právneho predpisu: Návrh zákona o zrušení Špeciálneho súdu a Úradu špeciálnej prokuratúry a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

3. Problematika návrhu právneho predpisu:
a) nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev : - primárnom 
                                                                                        - sekundárnom 
b) nie je upravená v práve Európskej únie: - primárnom 
                                                                     - sekundárnom
c) nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev.
 
Vzhľadom na to, že problematika návrhu právneho predpisu nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev a Európskej únie, je bezpredmetné vyjadrovať sa k bodom 4., 5. a 6.

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov,
vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

Odhad dopadov na verejné financie a zamestnanosť
	Navrhovaná zmena zákonov bude mať dopady na verejné financie, nie však na zamestnanosť. Na strane jednej sa síce predpokladá zvýšenie počtu sudcov na každom okresnom súde v sídle krajského súdu, na ktoré okresné súdy prejde podstatná časť pôsobnosti Špeciálneho súdu (rozšírená o všetky, teda aj menej závažné trestné činy korupcie a o trestné činy verejných činiteľov), najmenej o jedného sudcu, teda spolu najmenej o osem sudcov. O tieto funkčné miesta sudcov však na strane druhej nebude potrebné zvyšovať celkový počet funkčných miest sudcov, pretože sa získajú z doterajších funkčných miest sudcov zrušeného Špeciálneho súdu. Obdobná situácia je u ostatných kategórií zamestnancov v štátnej a verejnej službe. Prokurátori činní na Úrade špeciálnej prokuratúry sú prokurátormi Generálnej prokuratúry SR a nimi zostávajú aj po zrušení tejto organizačnej zložky zriadenej zákonom. To isté platí pre ostatných zamestnancov v štátnej a verejnej službe činných na Úrade špeciálnej prokuratúry. S ohľadom na vyčíslené náklady vynaložené na Špeciálny súd v dobe od roku 2004 možno predpokladať výrazné úspory verejných financií nielen v kategórii kapitálových výdavkov, ale aj a zvlášť bežných výdavkov, ktoré len v prvom polroku 2006 v civilnej kapitole rozpočtu Ministerstva spravodlivosti SR činili čiastku 33.003.000 Sk, ďalej tiež vo výdavkoch vynakladaných z rozpočtových prostriedkov Zboru väzenskej a justičnej stráže SR a Ministerstva vnútra SR na ochranu objektov, sudcov a prokurátorov Špeciálneho súdu a Úradu špeciálnej prokuratúry. Pokiaľ ide mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné výdavky možno predpokladať nie bezvýznamné úspory rozpočtových prostriedkov s prihliadnutím na to, že sudcovia Špeciálneho súdu a prokurátori Úradu špeciálnej prokuratúry poberajú funkčné príplatky vo výške 6-násobku priemerného platu zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky, teda v roku 2006 mesačne vo výške 103.694 Sk, kým zákon sudcom okresných súdov v sídle krajského súdu vybavujúcim trestné veci, vrátane tých, ktoré z časti patrili do pôsobnosti Špeciálneho súdu, a ktorých počet aj po zvýšení zrejme nepresiahne 80, priznáva takýto osobitný funkčný príplatok mesačne vo výške 5.000 Sk. Prokurátorom vykonávajúcim svoju funkciu na úseku boja s organizovaným zločinom alebo závažnej protispoločenskej činnosti možno podľa § 113 ods. 1 zákona č. 154/2001 Z.z. o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry v znení neskorších predpisov priznať osobitný príplatok až do výšky 5.000 Sk.
	Konkrétne vyčíslenie mzdových prostriedkov vynaložených, resp. potrebných na krytie funkčných príplatkov priznaným sudcom Špeciálneho súdu a sudcom Najvyššieho súdu SR  rozhodujúcich o opravných prostriedkoch vo veciach, na ktoré je v prvom stupni príslušný Špeciálny súd (celkom 23 sudcov) na rok činí čiastku spolu 30.989.556 Sk. Mzdové prostriedky, ktoré bude potrebné vynaložiť na krytie osobitných príplatkov, priznanie ktorých sa navrhuje sudcom okresných súdov v sídle krajského súdu vybavujúcim aj trestné veci, ktoré doposiaľ patrili do pôsobnosti Špeciálneho súdu bude činiť čiastku ročne približne 4.800.000 Sk, teda úspora len na tejto položke sa predpokladá ročne viac ako 25.000.000 Sk. Ďalšiu úsporu možno predpokladať v čiastke 3.416.760 Sk, ktorá predstavuje mzdové prostriedky potrebné na krytie osobitných príplatkov zamestnancov v štátnej službe pracujúcich na Špeciálnom súde za rok 2006. Úspory mzdových prostriedkov v týchto položkách vzniknú aj u prokurátorov a zamestnancov v štátnej službe činných v Úrade špeciálnej prokuratúry.

	Návrh zákona nebude mať negatívny ekonomický dopad na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb.

	Návrh zákona nebude mať vplyv na životné prostredie.

Návrh vyhlášky nebude mať vplyv na podnikateľské prostredie.

Osobitná časť

ČL.I

Navrhuje sa zrušiť Špeciálny súd a Úrad špeciálnej prokuratúry vzhľadom na skutočnosť, že v  súčasných podmienkach demokratického usporiadania a bez vážnejších existenčných ohrození štátu, spoločnosti a jednotlivcov nemá miesto v systéme štátnych orgánov. 

Čl. II
K bodu 1
	Zo sústavy súdov Slovenskej republiky sa vypúšťa Špeciálny súd.

K bodom 2 až 18
	Ide o legislatívno-technické úpravy nadväzujúce na vypustenie Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky.

Čl. III
K bodom 1 a 2
	Ide o legislatívno-technickú úpravu súvisiacu s vypustením Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky.

K bodu 3
	Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorá súvisí so zmenou pôsobnosti prokurátorov doposiaľ činných v Úrade špeciálnej prokuratúry ako organizačnej zložky Generálnej prokuratúry SR zriadenej zákonom č. 458/2003 Z.z. o zriadení Špeciálneho súdu a Úradu špeciálnej prokuratúry a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov z plnenia úloh v trestnom stíhaní osôb podozrivých zo spáchania trestných činov dozorom nad zachovávaním zákonnosti pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní a uplatňovaním oprávnení prokurátora v konaní pred Špeciálnym súdom vo veciach patriacich do jeho pôsobnosti na organizáciu, riadenie, koordináciu, usmerňovanie a kontrolu podriadených prokuratúr pri plnení týchto úloh. 

K bodom 4 a 5
	Ide o legislatívno-technickú úpravu súvisiacu s vypustením Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky a s vypustením ustanovenia § 14 o jeho pôsobnosti na konanie o trestných činoch, so súčasným rozšírením pôsobnosti vojenských súdov, ktorá bola pôsobnosťou Špeciálneho súdu obmedzená aj u osôb, na ktoré sa ich pôsobnosť vzťahovala (§ 13 ods. 1).

K bodu 6
	V nadväznosti na vypustenie Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky sa vypúšťa ustanovenie upravujúce jeho pôsobnosť na trestné konanie.

K bodu 7
	Pôsobnosť okresných súdov v sídle krajského súdu (ktoré postavenie má podľa § 562 ods. 1 aj každý vojenský obvodový súd) sa rozširuje jednak o najzávažnejšie trestné činy korupcie, obzvlášť závažné zločiny spáchané zločineckou skupinou alebo teroristickou skupinou, majetkové a hospodárske trestné činy so spôsobenou škodou alebo získaným prospechom dosahujúcim dvadsaťpäťtisícnásobok malej škody podľa § 125 ods. 1 Trestného zákona (zák. č. 300/2005 Z.z. v znení zákona č. 650/2005 Z.z.), trestné činy poškodzovania finančných záujmov Európskych spoločenstiev a trestné činy s týmito všetkými trestnými činmi súvisiace, na ktoré sa doposiaľ vzťahovala pôsobnosť Špeciálneho súdu (§ 16 ods. 2); jednak sa rozširuje aj na všetky ostatné korupčné trestné činy, na ktoré sa pôsobnosť Špeciálneho súdu nevzťahovala a na trestné činy verejných činiteľov, ktoré čiastočne (ak ich spáchali ako ústavní činitelia) doposiaľ patrili do pôsobnosti Špeciálneho súdu. Toto rozšírenie pôsobnosti okresných súdov v sídle krajského súdu vyžaduje potreba prejednania a rozhodovania vo všetkých najzávažnejších a spravidla skutkovo, dôkazné a právne náročných alebo rozsiahlych veciach a o všetkých korupčných a ďalších vybraných trestných činoch vyznačujúcich sa vysokou spoločenskou nebezpečnosťou na týchto okresných súdoch, na ktorých sú na to vytvárané podmienky a ktoré bude potrebné ďalej aj personálne posilniť a sudcom na nich vybavujúcich veci patriace do tejto rozšírenej pôsobnosti priznať osobitný funkčný príplatok.

K bodom 8 až 18
	Ide o legislatívno-technické úpravy súvisiace s vypustením Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky, s vypustením ustanovení Trestného poriadku o jeho pôsobnosti a so zmenou pôsobnosti prokurátorov doposiaľ činných v  Úrade špeciálnej prokuratúry ako organizačnej zložky Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky zriadenej zákonom.

K bodu 19
	Ide o nevyhnutnú úpravu prechodných ustanovení súvisiacich so zrušením Špeciálneho súdu a jeho pôsobnosti a s jej prechodom na iné súdy. Vo veciach, v ktorých sa začalo konať pred 1. aprílom 2007 na Špeciálnom súde (pred jeho zrušením), sa v konaní bude pokračovať na súde príslušnom na konanie v I. stupni podľa Trestného poriadku. Súdne konanie takto začaté na Špeciálnom súde bude pokračovať so zmeneným zložením sudcov, ktorí v zmysle zásady bezprostrednosti budú musieť vykonať celé konanie nanovo. Nové konanie je však opodstatnené vzhľadom na už vyslovený záver o protiústavnosti postavenia sudcov pridelených alebo preložených na Špeciálny súd. 

Čl. IV
K bodom 1 a 2
	Ide o legislatívno-technické úpravy nadväzujúce na vypustenie Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky s tým, že ministrovi vnútra SR  sa ponecháva oprávnenie zriaďovať osobitné útvary s pôsobnosťou pre celé územie Slovenskej republiky na odhaľovanie a vyšetrovanie trestných činov, ktoré budú patriť do pôsobnosti okresných súdov v sídle krajského súdu.   

Čl. V
K bodom 1 až 5
	Ide o legislatívno-technické úpravy nadväzujúce na vypustenie Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky.

K bodu 6
	Ide o doplnenie súčasnej právnej úpravy upresňujúce spôsob výkonu tohto práva každého sudcu na ochranu.

K bodom 7 až 12
	Ide o legislatívno-technické úpravy nadväzujúce na vypustenie Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky.

K bodu 13
	Ide jednak o legislatívno-technickú úpravu nadväzujúcu na vypustenie Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky, jednak o realizáciu potreby priznaním nároku na osobitný funkčný príplatok sudcom okresných súdov v sídle krajského súdu, doterajšia pôsobnosť ktorých sa rozširuje aj o trestné činy, na ktoré sa doposiaľ vzťahovala pôsobnosť Špeciálneho súdu, zohľadniť z toho vyplývajúce zvýšenie ich pracovnej zaťaženosti oproti ostatným sudcom okresných súdov, ktoré takúto trestnú agendu v I. stupni nevybavujú.

K bodom 14 až 21
	Ide o legislatívno-technické úpravy nadväzujúce na vypustenie Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky.

K bodu 22
	Ide o prechodné ustanovenie riešiace problematiku výkonu funkcie sudcu prideleného alebo preloženého na Špeciálny súd v súvislosti s vypustením tohto súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky, a to zhodne s úpravou uvedenou v § 150a.

Čl. VI
K bodu 1
	Aj po zmene pôsobnosti prokurátorov doposiaľ činných v Úrade špeciálnej prokuratúry ako zákonom zriadenej organizačnej zložky Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky budú prokurátori plniť úlohy pred začatím trestného stíhania a v prípravnom konaní o najzávažnejších trestných činoch vrátane korupcie, ktoré po vypustení Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky prejdú do pôsobnosti okresných súdov v sídle krajského súdu. Navrhovaná legislatívna úprava rieši túto potrebu tak, že prokurátorom vybavujúcim túto agendu ponecháva osobitné oprávnenia, ktoré zákon doposiaľ poskytoval len prokurátorom činným v Úrade špeciálnej prokuratúry a systematicky ich zaraďuje do druhého dielu piatej hlavy zákona.      

K bodu 2 
          Ide o nové vymedzenie pôsobnosti osobitnej organizačnej zložky generálnej prokuratúry súvisiacej so zánikom jej pôsobnosti nadväzujúcej na pôsobnosť zo sústavy súdov Slovenskej republiky vypusteného Špeciálneho súdu . Táto nová pôsobnosť a novo vymedzené úlohy  v oblasti riadenia, organizovania, koordinácie, usmerňovania a kontroly podriadených prokuratúr pri plnení ich úloh v konaní o trestných činoch patriacich do pôsobnosti okresného súdu v sídle krajského súdu, viedla aj k novému označeniu tejto zložky ako osobitnej súčasti generálnej prokuratúry , teda obdobnému , akou je vojenská súčasť generálnej prokuratúry.  	

K bodu 3
     Ide o nové vymedzenie postavenia a právomocí osobitného prokurátora, ktorému sa priznáva postavenie námestníka generálneho prokurátora, ktorý je na čele osobitnej súčasti generálnej prokuratúry, a to obdobné postaveniu  hlavného vojenského prokurátora , ktorý je na čele vojenskej súčasti generálnej prokuratúry a jeho systematickému zaradeniu do § 41. 

K bodom 4 až 6
      Ide o legislatívno-technické úpravy nadväzujúce na zmenu pôsobnosti osobitnej súčasti generálnej prokuratúry.

K bodom 7 a 8
       Ide o legislatívno-technickú úpravu nadväzujúcu na zmenu pôsobnosti osobitnej súčasti generálnej prokuratúry a postavenia osobitného prokurátora súvisiacu aj s obnovením organizačných, riadiacich a kontrolných oprávnení generálneho prokurátora aj voči prokurátorom pôsobiacim v osobitnej súčasti generálnej prokuratúry v plnom rozsahu. 

K bodu 9
       Ide o legislatívno-technické úpravy nadväzujúce na zmenu pôsobnosti a postavenia špeciálnej súčasti generálnej prokuratúry a s tým súvisiace zmeny aj pokiaľ i de o osobitné postavenie špeciálneho prokurátora a ostatných prokurátorov a ďalších osôb doposiaľ činných v Úrade špeciálnej prokuratúry , ktoré súvisia aj so zánikom jeho pôsobnosti nadväzujúcej na pôsobnosť zo sústavy súdov Slovenskej republiky vypusteného Špeciálneho súdu.
 
Čl. VII
K bodom 1 až 3
	Ide o legislatívno-technické úpravy nadväzujúce na zmenu pôsobnosti a postavenia osobitnej súčasti generálnej prokuratúry a s tým súvisiace zmeny statusu prokurátorov doposiaľ činných v Úrade špeciálnej prokuratúry ako zákonom zriadenej organizačnej zložky Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky. 

K bodu 4
          Ide o doplnenie doterajšej legislatívnej úpravy oprávnenia každého prokurátora na ochranu svojej osoby, osôb jemu blízkych a svojho obydlia tak, aby bolo zhodné s navrhovanou úpravou takého istého oprávnenia každého sudcu.  

K bodom 5 až 10
Ide o legislatívno-technické úpravy nadväzujúce na zmenu pôsobnosti a postavenia osobitnej súčasti generálnej prokuratúry a s tým súvisiace zmeny statusu prokurátorov doposiaľ činných v Úrade špeciálnej prokuratúry, vrátane ich platových pomerov s tým, že o osobitnom príplatku až do výšky 5 000 Sk podľa  § 113 zákona môže aj u prokurátorov osobitnej súčasti generálnej prokuratúry rozhodovať generálny prokurátor. 

Čl. VIII
	Ide o legislatívno-technickú úpravu nadväzujúcu na vypustenie Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky.

Čl. IX
	Ide o legislatívno-technickú úpravu nadväzujúcu na vypustenie Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky.

Čl. X
	Ide o legislatívno-technickú úpravu nadväzujúcu na vypustenie Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky.

Čl. XI
Ide o legislatívno-technickú úpravu nadväzujúcu na vypustenie Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky.

Čl. XII
K bodom 1 a 2
Ide o legislatívno-technické úpravy nadväzujúce na vypustenie Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky.

Čl. XIII
K bodom 1
	Ide o legislatívno-technickú úpravu nadväzujúcu na vypustenie Špeciálneho súdu zo sústavy súdov Slovenskej republiky.

K bodu 2
	Prechodnými ustanoveniami sa rieši prechod práv a povinností vzniknutých s existenciou a činnosťou Špeciálneho súdu v oblasti štátnozamestnaneckých a ďalších pracovnoprávnych vzťahov, správy majetku štátu a iných vzťahov v súvislosti s jeho vypustením z sústavy súdov Slovenskej republiky.

Čl. XIV
	Ide o legislatívno-technickú úpravu nadväzujúcu na  zmenu postavenia, pôsobnosti a označenia osobitej zložky (súčasti) generálnej prokuratúry.  

Čl. XV
	Navrhuje sa účinnosť zákona od 1. apríla 2007.