Dôvodová správa

A.	Všeobecná časť

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky predkladá do legislatívneho procesu  návrh nariadenia Slovenskej republiky o rozsahu zrážok zo mzdy povinného pri nútenom výkone rozhodnutia.
Návrh nariadenia sa predkladá ako iniciatívny materiál Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky. 

V mechanizme núteného výkonu rozhodnutia boli realizované od 1. septembra 2005 výrazné zmeny. Súdny výkon rozhodnutia neúmerne zaťažoval súdy a vykonávacie konanie neriešilo zámer realizovať súdne alebo iné rozhodnutie tak rýchlo a efektívne, aby práva subjektu, ktoré mu boli priznané, boli aj realizované. Z tohto dôvodu došlo zákonom č. 341/2005 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov k upusteniu od duálneho režimu núteného výkonu rozhodnutia. Zároveň štát získa na súdoch väčší priestor na výkon súdnictva v iných druhoch súdnej agendy. Úprava smerovala k urýchleniu realizácie súdneho alebo iného rozhodnutia. Vymáhanie plnenia uloženého vykonateľným rozhodnutím v prípade, že povinný dobrovoľne neplní, je prostredníctvom exekútorov flexibilnejšie a rýchlejšie. Súdnou cestou zostal zabezpečený výkon rozhodnutia o výchove maloletých detí, ktorý je upravený len v Občianskom súdnom poriadku. Okrem toho sa v Občianskom súdnom poriadku ponechali upravené dva spôsoby súdneho výkonu rozhodnutia a to zrážky zo mzdy a prikázanie pohľadávky, ale len na účely  vymáhania súdnych pohľadávok. 

	Špecifickou zásadou núteného výkonu rozhodnutia je aj zásada ochrany a obrany povinného. Jedným z jej prejavov je právny limit rozsahu zrážok zo mzdy resp. ustanovenie základnej nepostihnuteľnej sumy z mesačnej mzdy povinného. Platná právna úprava zakotvujúca uvedený limit je obsiahnutá v nariadení vlády SR č. 89/1997 Z. z. o rozsahu zrážok zo mzdy povinného pri nútenom výkone rozhodnutia (ďalej len „platné nariadenie“). Bez akejkoľvek zmeny – novely - ubehlo od účinnosti platného nariadenia (1. apríl 1997) takmer deväť rokov. Pevné sumy ustanovené platným nariadením v súčasnosti nezohľadňujú rast životných nákladov, ani výšku životného minima; žiadnym spôsobom nereflektujú ani na aktuálnu výšku minimálnej mzdy.  

	Po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR sa navrhuje odvodzovať základnú sumu, ktorá sa nesmie povinnému zraziť z jeho mesačnej mzdy od životného minima. Dolné hranice zachovaných častí mzdy po výkone zrážok zo mzdy povinného, ktoré určuje nariadenie vlády, svojim charakterom predstavujú sumy potrebné na živobytie, čim v podstate inklinujú k úlohe inštitútu životného minima. Zakotvenie životného minima ako referenčnej základne sa javí ako optimálne riešenie aj z toho dôvodu, že nie je ovplyvňované zmenami daňových predpisov alebo zmenami v systéme sociálneho poistenia. Podľa zákona č. 601/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o životnom minime“) životné minimum na jednu plnoletú fyzickú osobu predstavuje mesačne sumu 4 580 Sk. V porovnaní s doterajšou základnou pevnou sumou, ktorá sa nesmie zraziť povinnému z jeho mesačnej mzdy – 1 600 Sk – sa navrhuje zakotviť 60-percentný (alikvotný) podiel zo životného minima t.j.  2 748 Sk. 

Navrhovaná úprava nebude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov, nebude mať vplyv na zamestnanosť, ani na tvorbu pracovných miest.

	Návrh nariadenia je v súlade s ústavou Slovenskej republiky, s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná ako aj so zákonmi na vykonanie ktorých je navrhnuté. 

 

	

DOLOŽKA  ZLUČITEĽNOSTI
návrhu právneho predpisu
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.      Predkladateľ právneho predpisu: vláda Slovenskej republiky

2.      Názov návrhu právneho predpisu: nariadenie Slovenskej republiky o rozsahu zrážok zo mzdy povinného pri nútenom výkone rozhodnutia.

3.      Problematika návrhu právneho predpisu :
  a) nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev,
        b)  nie je upravená v práve Európskej únie,
  c) nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev.

4.      Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
a) identifikácia záväzkov vyplývajúcich z Aktu o podmienkach pristúpenia pripojenom k Zmluve o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii: bezpredmetné,
b) identifikácia prechodných období vyplývajúcich z Aktu o podmienkach pristúpenia pripojenom k Zmluve o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii: bezpredmetné, 
c) lehota na prebratie smernice alebo rámcového rozhodnutia podľa určenia gestorských ústredných orgánov štátnej správy zodpovedných za prebratie smerníc a vypracovanie tabuliek zhody k návrhom všeobecne záväzných právnych predpisov alebo lehota na implementáciu nariadenia alebo rozhodnutia z nich vyplývajúca: bezpredmetné,
d) informácia o konaní začatom proti Slovenskej republike o porušení Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev podľa čl. 226 až 228 Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev v platnom znení: bezpredmetné,  
e) informácia o právnych predpisoch, v ktorých sú preberané smernice alebo rámcové rozhodnutia už prebraté spolu s uvedením rozsahu tohto prebratia: bezpredmetné.

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie : bezpredmetné.

6. Gestor  (spolupracujúce rezorty) : bezpredmetné.

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov,
vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

1.	Návrh nariadenia nezakladá nároky na verejné financie.
2.	Návrh nariadenia nebude mať ekonomický dopad na obyvateľov, hospodárenie                   podnikateľskej sféry a iných právnických osôb.  
3.	Návrh nariadenia nebude mať vplyv na životné prostredie.
4.	Návrh nariadenia nebude mať vplyv na zamestnanosť a nevyžiada si zvýšenie počtu zamestnancov.
5.	Návrh nariadenia nebude mať vplyv na podnikateľské prostredie.

B. Osobitná časť

K § 1

	Navrhuje sa odvodzovať základnú sumu, ktorá sa nesmie povinnému zraziť z jeho mesačnej mzdy od výšky životného minima na jednu plnoletú  osobu v zmysle zákona o životnom minime.
 	V porovnaní s platnou právnou úpravou, podľa ktorej limit na osobu povinného predstavuje 1 600 Sk, navrhovanú čiastku 60 % na osobu povinného tvorí suma 2 748 Sk. Základná suma, ktorá sa nesmie zraziť povinnému z jeho mesačnej mzdy na každú osobu, ktorej je povinný poskytovať výživné je podľa navrhovaného odseku 1 písmena b) 1 145 Sk t.j. čiastka 25% zo sumy životného minima. Platný právny stav hovorí o sume 600 Sk. 

K § 2
	Suma, nad ktorú sa zvyšok čistej mzdy povinného zrazí bez obmedzenia, sa zvyšuje z doterajších 3 000 Sk, na rozsah 150 % zo sumy životného minima, aktuálne teda na  6 870 Sk. 

K § 3
	Derogačné ustanovenie, ktorým sa zrušuje platné nariadenie. 

K § 4
Vzhľadom na predpokladanú dĺžku legislatívneho procesu a potrebnú legisvakanciu sa navrhuje, aby zákon nadobudol účinnosť 1.júla 2006.