Predkladacia správa

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky predkladá do legislatívneho procesu  návrh nariadenia Slovenskej republiky o rozsahu zrážok zo mzdy povinného pri nútenom výkone rozhodnutia.
Návrh nariadenia sa predkladá ako iniciatívny materiál Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky. 

V mechanizme núteného výkonu rozhodnutia boli realizované od 1. septembra 2005 výrazné zmeny. Súdny výkon rozhodnutia neúmerne zaťažoval súdy a vykonávacie konanie neriešilo zámer realizovať súdne alebo iné rozhodnutie tak rýchlo a efektívne, aby práva subjektu, ktoré mu boli priznané, boli aj realizované. Z tohto dôvodu došlo zákonom č. 341/2005 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov k upusteniu od duálneho režimu núteného výkonu rozhodnutia. Zároveň štát získa na súdoch väčší priestor na výkon súdnictva v iných druhoch súdnej agendy. Úprava smerovala k urýchleniu realizácie súdneho alebo iného rozhodnutia. Vymáhanie plnenia uloženého vykonateľným rozhodnutím v prípade, že povinný dobrovoľne neplní, je prostredníctvom exekútorov flexibilnejšie a rýchlejšie. Súdnou cestou zostal zabezpečený výkon rozhodnutia výkon rozhodnutia o výchove maloletých detí, ktorý je upravený len v Občianskom súdnom poriadku. Okrem toho sa v Občianskom súdnom poriadku ponechali upravené dva spôsoby súdneho výkonu rozhodnutia a to zrážky zo mzdy a prikázanie pohľadávky, ale len na účely  vymáhania súdnych pohľadávok. 

	Špecifickou zásadou núteného výkonu rozhodnutia je aj zásada ochrany a obrany povinného. Jedným z jej prejavov je právny limit rozsahu zrážok zo mzdy resp. ustanovenie základnej nepostihnuteľnej sumy z mesačnej mzdy povinného. Platná právna úprava zakotvujúca uvedený limit je obsiahnutá v nariadení vlády SR č. 89/1997 Z. z. o rozsahu zrážok zo mzdy povinného pri nútenom výkone rozhodnutia (ďalej len „platné nariadenie“). Bez akejkoľvek zmeny – novely - ubehlo od účinnosti platného nariadenia (1. apríl 1997) takmer deväť rokov. Pevné sumy ustanovené platným nariadením v súčasnosti nezohľadňujú rast životných nákladov, ani výšku životného minima; žiadnym spôsobom nereflektujú ani na aktuálnu výšku minimálnej mzdy. 

	Po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR sa navrhuje odvodzovať základnú sumu, ktorá sa nesmie povinnému zraziť z jeho mesačnej mzdy od životného minima. Dolné hranice zachovaných častí mzdy po výkone zrážok zo mzdy povinného, ktoré určuje nariadenie vlády, svojim charakterom predstavujú sumy potrebné na živobytie, čim v podstate inklinujú k úlohe inštitútu životného minima. Zakotvenie životného minima ako referenčnej základne sa javí ako optimálne riešenie aj z toho dôvodu, že nie je ovplyvňované zmenami daňových predpisov alebo zmenami v systéme sociálneho poistenia.  Podľa zákona č. 601/2003 Z. z. o životnom minime a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o životnom minime“) životné minimum na jednu plnoletú fyzickú osobu predstavuje mesačne sumu 4 580 Sk. V porovnaní s doterajšou základnou pevnou sumou 1 600 Sk, ktorá sa nesmie zraziť povinnému z jeho mesačnej mzdy, sa navrhuje zakotviť 60-percentný (alikvotný) podiel zo životného minima t.j.  2 748 Sk. 

	Treba dodať, že v súčasnosti je v legislatívnom procese návrh novely exekučného poriadku. Vláda Slovenskej republiky schválila návrh novely na svojom rokovaní dňa 22.2.2006 (porov. vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov - tlač 1503).
 
Navrhovaná úprava nebude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov, nebude mať vplyv na zamestnanosť, ani na tvorbu pracovných miest.

	Návrh nariadenia je v súlade s ústavou Slovenskej republiky, s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná ako aj  so zákonmi na vykonanie ktorých je navrhnuté.