Dôvodová správa

Všeobecná časť

	Zákon č. 311/1999 Z.z. o registri trestov bol prijatý Národnou radou Slovenskej republiky 3. novembra 1999 a účinnosť nadobudol 1. januára 2000. Zákonom č. 48/2002 Z.z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov bolo doplnené ustanovenie § 7. Zákonom č. 418/2002 Z.z. boli vykonané zmeny súvisiace s novými inštitútmi trestného práva, so zriadením Národného bezpečnostného úradu a s novými kompetenciami obcí. Zákonom č. 530/2004 Z.z. o zastúpení Slovenskej republiky v Eurojuste a o zmene a doplnení niektorých zákonov boli upravené vzťahy registra trestov k národnému členovi Eurojustu pri poskytovaní informácií z evidencie. 
	V právnom poriadku Slovenskej republiky však došlo aj k ďalším významným zmenám, ktoré priamo, či nepriamo ovplyvňujú činnosť registra trestov a na ktoré doteraz nebolo reagované. V dvestotridsiatich platných všeobecne záväzných právnych predpisoch (vrátane medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná a aj vykonávacích predpisov) je zmienka o registri trestov. Množstvo právnych predpisov priamo, či nepriamo ustanovuje občanovi povinnosť (najčastejšie v súvislosti s preukazovaním bezúhonnosti) predkladať výpis z registra trestov, či odpis registra. 
	Register trestov je tak preťažený, pretože v ostatných rokoch vydáva ročne cca 635 000 výpisov z registra trestov, cca 294 000 odpisov registra a ročne spracúva vyše milióna dokumentov. 
	Zmyslom a účelom registra trestov bolo a aj je, viesť evidenciu osôb, ktoré boli právoplatne odsúdené súdmi, nimi spáchaných trestných činov, uložených trestov a ochranných opatrení a priebehu výkonu trestov a ochranných opatrení. Postupne sa súčasťou evidencie stali rozhodnutia súdu Slovenskej republiky o uznaní rozhodnutia cudzozemského súdu na území Slovenskej republiky, oznámenia cudzozemského súdu o právoplatnom odsúdení občana Slovenskej republiky alebo o právoplatnom odsúdení osoby, ktorá má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky, podmienečné zastavenie trestného stíhania a zmier, o ktorých môže rozhodnúť nielen súd, ale aj prokurátor. Trestný poriadok účinný od 1. januára 2006 zaviedol nové úpravy a inštitúty. Napr. orgány trestného konania člení na orgány činné v trestnom konaní a súdy, koncipuje podmienečné zastavenie trestného stíhania spolupracujúceho obvineného či dohodu o vine a treste. Trestný zákon účinný od 1. januára 2006 ustanovuje nové druhy trestov (domáce väzenie, trest povinnej práce) a ochranných opatrení (detencia). 
	S cieľom zabezpečiť evidenciu uvedených skutočností v registri trestov je teda nevyhnutné prijať legislatívne a následne aj organizačné zmeny. 
	Generálna prokuratúra, Register trestov vydáva výpis z registra trestov a odpis registra trestov. Výpis z registra trestov obsahuje všetky doteraz nezahladené odsúdenia vrátane údajov o priebehu výkonu uložených trestov, ochranných opatrení a primeraných obmedzení, ak sa podľa zákona na páchateľa nehľadí, akoby nebol odsúdený. Odpis registra trestov na rozdiel od výpisu z registra trestov je doslovným priepisom všetkých údajov z evidencie o príslušnej osobe, teda aj údajov o zahladených odsúdeniach, pretože inštitút zahladenia odsúdenia nie je spojený s výmazom záznamu. Zverejňovaním odpisu registra trestov sa tak, vzhľadom k platnej právnej úprave, o jeho obsahu dozvedajú nielen zákonom oprávnené orgány štátu, ale aj iné subjekty, najčastejšie konatelia súkromných spoločností, ktorí požadujú, aby im uchádzač o zamestnanie predložil odpis registra trestov. Pretože platný zákon umožňuje vydať občanovi na jeho žiadosť nielen výpis z registra trestov, ale aj odpis registra, subjekt, ktorému na jeho žiadosť občan predloží odpis registra trestov sa dozvedá o takých skutočnostiach, ktoré s požadovaným preukazovaním bezúhonnosti nemajú nič spoločné. Takýto stav je v rozpore nielen so zákonom č. 428/2002 Z.z. o ochrane osobných údajov, ale aj so samotnou podstatou a zmyslom inštitútu bezúhonnosti a neguje aj zmysel § 93 Trestného zákona, podľa ktorého ak bolo odsúdenie zahľadené, hľadí sa na páchateľa, ako keby nebol odsúdený.
	Štátu však nemožno uprieť oprávnenie vykonať opatrenia potrebné na ochranu poriadku vo veciach verejných, bezpečnosti občanov a vlastnej ochrany. Je vo verejnom záujme, aby odsúdený za určitý zákonom ustanovený trestný čin bol vylúčený z možnosti vykonávať povolanie, funkciu alebo činnosť v súvislosti, s ktorou spáchal takýto trestný čin a to aj napriek tomu, že takéto odsúdenie mu bolo zahladené. 
	Preto sa navrhuje, aby výlučným dokladom, ktorým občan preukazuje svoju bezúhonnosť bol výpis z registra trestov, ktorý Register trestov vydá na jeho žiadosť a po splnení poplatkovej povinnosti. Subjektom určeným zákonom a na zákonom ustanovený účel sa umožní vyžiadať si odpis registra trestov. Navrhuje sa, aby orgány štátu pri vyžadovaní odpisu registra boli od poplatkovej povinnosti oslobodené a ostatným subjektom, aby poplatková povinnosť bola zachovaná alebo ustanovená.  
	Navrhuje sa oprávnenie občana na jeho žiadosť a za poplatok nahliadnuť do jeho vlastnej evidencie v registri trestov a v odôvodnených prípadoch aj požiadať o vydanie odpisu registra trestov. 
	V medzinárodnom styku a aj v rámci členských štátov Európskej únie sa zvyšuje dôraz na kvalitu a včasnosť vzájomného poskytovania a výmeny informácií z registra trestov. Navrhuje sa vytvoriť zákonný rámec na to, aby register trestov bol oprávnený poskytovať informácie nielen na základe medzinárodných zmlúv, ale aj na základe rozhodnutí Rady Európskej únie. 
Návrh zákona je v súlade s Ústavou, ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a zákonmi a súčasne je v súlade s právnom Európskych spoločenstiev a Európskej únie.
Návrh zákona nebude mať finančný, ekonomický ani environmentálny vplyv, ani vplyv na zamestnanosť a podnikateľské prostredie. 

Doložka zlučiteľnosti 
právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev
 a právom Európskej únie

1.	Predkladateľ právneho predpisu: vláda Slovenskej republiky;
2.	Názov návrhu právneho predpisu: Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon           č. 311/1999 Z.z. o registri trestov v znení neskorších predpisov a o zmene niektorých zákonov;
3.	Problematika návrhu zákona
a)	nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev, 
b)	je upravená v práve Európskej únie:
-	Rozhodnutie Rady č. 2002/187/SVV z 28. februára 2002, ktorým sa zriaďuje EUROJUST na účely posilnenia boja proti závažnej trestnej činnosti v znení rozhodnutia Rady 2003/659/SVV z 18. júna 2003,
-	čl. 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii, ktorý ustanovuje, že únia rešpektuje základné práva, ktoré zaručuje Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd podpísaný v Ríme 4. novembra 1950;
4.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii: zo Zmluvy o pristúpení SR k EÚ, z Aktu o podmienkach pristúpenia SR k EÚ a z materiálov o určení gestorstva za transpozíciu smerníc nevyplývajú žiadne záväzky vo vzťahu k problematike upravenej v návrhu zákona; 
5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie: Úplná
6.	Gestor (spolupracujúce rezorty): Bezpredmetné
7.	Účasť expertov pri príprave návrhu zákona: Účasť expertov nebola využitá.

Osobitná časť

K bodom 1, 2 a 4:
	Navrhuje sa zmeniť poznámky pod čiarou k odkazom 1, 1a a 2 v reakcii na prijatie zákona č. 301/2005 Z.z. Trestný poriadok.

K bodom 3 a 6:
	Vzhľadom na zavedenie nového inštitútu dohody o vine a treste schvaľovanej súdom je nevyhnutné, aby súčasťou evidencie v registri trestov boli aj informácie o týchto schválených dohodách. Preto sa rozširuje evidencia registra trestov o trestný list osoby, ktorej sa týka súdom schválená dohoda o vine a treste. Nadväzne sa zavádza nový odkaz 1b s poukazom na príslušné ustanovenie Trestného poriadku. 

K bodom 5, 7, 9 až 13, 16 až 18:
	Upravujú sa citácie právnych predpisov v závislosti od novej právnej úpravy. 

K bodu 14 a 32:
	„Informačno-technické prostriedky“ ako terminus technicus v podstate definuje Trestný poriadok v § 10 ods. 20 elektrotechnické, rádiotechnické, fototechnické, optické, mechanické, chemické a iné technické prostriedky a zariadenia alebo ich súbory použité utajovaným spôsobom na ciele predpokladané v uvedenom trestno-procesnom predpise, ak sa ich použitím zasahuje do základných ľudských práva a slobôd. So zreteľom na zmysel dotknutých ustanovení (§ 5b a § 9 zákona o registri trestov) sa preto javí vhodným použitie pojmu „technické prostriedky“.	

K bodu 8:
	Návrh reaguje na zmenu zákona o matrikách. 

K bodu 15:
	Novo sa vymedzuje okruh orgánov a inštitúcií, ktorým Generálna prokuratúra Slovenskej republiky, Register trestov vydáva odpis registra trestov na zákonom určený účel. So zreteľom na nový Trestný poriadok bolo potrebné explicitne uviesť súdy, pretože nie sú zahrnuté medzi orgány činné v trestnom konaní. Aj naďalej je verejný záujem na čo najúplnejších informáciách o osobách, cudzincoch, ktorým by malo byť udelené povolenie na pobyt na území štátu a na informáciách o osobe, ktorá žiada o milosť prezidenta republiky. Rovnaký dôvod platí aj na osobu sudcu a preto sa okruh subjektov, ktorým sa poskytne odpis z registra rozširuje o Súdnu radu Slovenskej republiky. Nadväzne na to aj subjektom, ktoré navrhujú členov Súdnej rady Slovenskej republiky alebo vykonávajú dohľad nad činnosťou Slovenskej komory exekútorov a Notárskej komory Slovenskej republiky (Ministerstvo spravodlivosti SR, § 13 ods. 2 zákona č. 575/2001 Z.z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov). Súčasťou bezpečnostnej previerky podľa zákona č. 215/2004 Z.z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov je aj zisťovanie bezúhonnosti, ktorá sa taktiež opiera predovšetkým o odpis registra trestov. Návrhom sa tiež reaguje na zmeny mimoriadnych opravných prostriedkov v trestnom konaní.  
	Ďalšiu kategóriu adresátov, ktorým sa na ich žiadosť poskytne odpis registra trestov tvoria orgány uvedené v písmenách i) a j) na účely prijímacieho konania do služobného pomeru. 
	Navrhovaná úprava rešpektuje platný právny stav, podľa ktorého na preukázanie bezúhonnosti na účely vymenovania za notára, za súdneho exekútora a zápisu do zoznamu advokátov slúži odpis registra trestov s tou úpravou, že odpis registra sa na požiadanie zašle orgánom uvedeným v písmenách k) až m).
	V odseku 2 sa reaguje na rozhodnutie Rady Európskej únie o výmene informácií z registra trestov (2004/02 38 (CNS)), čím by sa malo umožniť justičným orgánom členských štátov Európskej únie vydávať odpisy registra, výpisy z registra  a iné informácie evidované Registrom trestov. 

K bodu 19:
	Z poznatkov získaných aplikačnou praxou vyplynula potreba reglementácie náležitostí žiadosti o odpis registra trestov a úprava jeho preberania, najmä vzhľadom na rozšírenie subjektov, ktorým sa odpis registra poskytuje. 

K bodu 20:
	Urýchlenie vydávania výpisov z registra trestov a použitie výpočtovej techniky vyvolalo potrebu skenovania občianskych preukazov žiadateľov o výpis. Overenie sa teda vykoná prostredníctvom skenovania údajov z občianskeho preukazu a na základe nich bude vyhotovený výpis z registra trestov. Použitie výpočtovej techniky teda predpokladá, že žiadosť a samotný výpis z registra nebudú na jednom liste papiera. 

K bodu 21 a 22:
	Doplnenie rodného priezviska do náležitostí žiadosti o výpis z registra trestov vyvolala aplikačná prax. Ustanovenie sa stane jednoznačnejším.

K bodu 23:
	Doterajšie skúsenosti s možným hromadným podávaním žiadostí a preberaním výpisov z registra trestov cestou zamestnávateľa nesvedčia v prospech používania doterajšej úpravy. Vo viacerých prípadoch nebolo vôbec možné identifikovať zamestnávateľa a taktiež súhlas osoby, ktorej sa výpis týka, nebol jednoznačný. Vzhľadom na to, že doterajšia úprava bola vyvolaná v časovom rámci novej právnej úpravy štátnej služby a najmä prác vo verejnom záujme, nie je v súčasnosti natoľko aktuálna, aby aj naďalej pretrvala.

K bodu 24:
	Zmena reaguje na potreby aplikačnej praxe. Vzhľadom na to, že cestovný pas neobsahuje všetky údaje potrebné na identifikáciu v registri trestov, je nevyhnutné, aby cudzinci predložili ďalší doklad, ktorým je rodný list preložený tlmočníkom, zapísaným v zozname znalcov, tlmočníkov a prekladateľov podľa zákona č. 382/2004 Z.z. o znalcoch, tlmočníkoch a prekladateľoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

K bodu 25:
	Platí odôvodnenie, ako k bodu 18. So zreteľom na časté žiadosti o vydanie výpisu z registra trestov alebo odpisu registra trestov na základe kópie občianskeho preukazu alebo cestovného pasu, ktorých vieryhodnosť nie je, vzhľadom na náležitosti originálu občianskeho preukazu (farba, podtlač, hologram) jednoznačná, bolo potrebné explicitne uviesť nemožnosť použitia kópie zákonom požadovaných dokladov.

K bodu 26:
	Vzhľadom na nové softwarové zabezpečenie evidencie a vydávania dokladov z registra trestov na osobitných tlačivách, pri použití skenovania osobných údajov, žiadosti o výpis z registra trestov budú založené na príslušnej zložke prokuratúry, na ktorej bola žiadosť podaná a elektronickou cestou zaslaná generálnej prokuratúre.

K bodu 27:
	Zmena reaguje na § 470 ods. 2 nového Trestného poriadku, podľa ktorého okresný súd rozhoduje aj o zahladení odsúdenia cudzozemským súdom, ktoré je zaznamenané v evidencii registra trestov. 

K bodu 28:
	So zreteľom na navrhovanú úpravu poskytovania odpisov registra trestov len zákonom určeným subjektom navrhuje sa umožniť fyzickým osobám nahliadnuť do odpisu registra trestov a tým zistiť informácie o prípadných záznamoch, ale aj požiadať o vydanie odpisu registra trestov iba na žiadosť oprávneného subjektu (sú príkladmo uvedené v odkaze pod čiarou). Tým sa zabráni, aby subjekt zákonom nezmocnený (napr. konatelia súkromných spoločností) nevyžadovali prostredníctvom osoby, ktorej sa odpis registra týka, takýto dokument.

K bodu 29:
	Zmena poznámky pod čiarou reaguje na úpravu nového Trestného poriadku. 

K bodu 30:
	Do návrhu sa premieta zmena v koncepcii vydávania odpisov registra trestov a zavedenie možnosti nahliadnutia do odpisu registra vo vzťahu k spoplatneniu. 

K bodu 31:
	Oslobodenie od poplatku za výpis z registra trestov a najmä za odpis registra trestov platí pre štátne orgány pri zákonom ustanovenom účele použitia. Pre profesné komory ustanovené v § 7 ods. 1 písm. j) až l) je daná možnosť získania odpisu registra trestov na zákonom určený účel, ale pri súčasnom uhradení poplatku. 

K čl. II:
	Navrhovaná zmena zákona Slovenskej národnej rady č. 71/1992 Zb. o súdnych poplatkoch a poplatku za výpis z registra trestov v znení neskorších predpisov reaguje na novozavádzaný inštitút nahliadnutia do odpisu registra trestov osobou, ktorej sa odpis týka. 

K čl. III:
	Účinnosť zákona sa navrhuje tak, aby bola vytvorená primeraná legisvakačná lehota.