Dôvodová správa

A. Všeobecná časť

	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky predkladá do legislatívneho procesu návrh zákona o poskytovaní právnej pomoci. 

	Návrh zákona bol vypracovaný na základe Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2005.

	Cieľom predkladaného návrhu je odstrániť problémy doterajšieho stavu „živelného“ poskytovania právneho poradenstva, zabezpečiť reálny prístup k Ústavou Slovenskej republiky deklarovaným právam občanov a harmonizovať právo SR s právom Európskeho spoločenstva. 

Z iniciatívy Ministerstva spravodlivosti SR (ďalej len „ministerstvo spravodlivosti), ktoré v auguste roku 1999 uzavrelo zmluvu so Slovenskou advokátskou komorou, sa začalo poskytovanie  právnej pomoci formou bezplatného právneho poradenstva v oblasti občianskeho, rodinného a pracovného práva. Na základe tejto zmluvy poskytujú advokáti bezplatné poradenstvo prevažne v sídlach jednotlivých krajských súdov. Výnimku tvorí hlavné mesto Slovenskej republiky, kde poradenstvo poskytuje pracovník ministerstva spravodlivosti. V Bratislave sa na základe zmluvy ministerstva spravodlivosti s Právnickou fakultou Univerzity Komenského na tejto právnej pomoci od roku 2000 podieľajú pod vedením ministerstva aj študenti práva. Tento druh právneho poradenstva je určený pre sociálne znevýhodnených ľudí. Pri žiadosti o právnu radu však neexistuje  mechanizmus, ktorým by sa posudzovala sociálna situácia žiadateľov o právnu radu. Je preto možné, že túto možnosť bezplatného právneho poradenstva využívajú aj obyvatelia, ktorí na to nie sú skutočne odkázaní. Okrem toho takéto zavedenie bezplatného právneho poradenstva bolo len jedným z prvých  krokov, ktorý vedie k   potrebe vytvorenia celého systému právnej pomoci.  Stále totiž ide iba o prvotné poskytovanie právnej pomoci vo forme právneho poradenstva, ktoré v sebe nezahŕňa spisovanie podaní na súdy ani zastupovanie klienta pred súdom. Ďalšou významnou skutočnosťou je, že existencia týchto právnych poradní nemá oporu v žiadnom právnom predpise, keďže ide len o zmluvu medzi ministerstvom spravodlivosti a Slovenskou advokátskou komorou. Tento spôsob poskytovania právnej pomoci sa síce stretol s priaznivým ohlasom  širokej verejnosti, zároveň však v tejto súvislosti treba súhlasiť s konštatovaním Slovenskej advokátskej komory, že táto forma a rozsah poskytovania bezplatnej právnej pomoci nie je systémovým riešením, lebo v konečnom dôsledku nerieši právnu pomoc fyzickým osobám, ktoré ju potrebujú pri spisovaní podaní na súdy i iné orgány. O tom svedčia mnohé reakcie tých, ktorí po danom právnom usmernení zistili, že ich problém je treba riešiť prostredníctvom súdu, účinná pomoc im však v tomto smere nemohla byť v bezplatnej právnej poradni poskytnutá.

Poskytovanie právnej pomoci tak, ako je navrhnuté v tomto návrhu zákona predstavuje zlepšenie minimálnej právnej ochrany, ktorú zakotvuje Ústava Slovenskej republiky. Návrh zákona komplexne upravuje poskytovanie právnej pomoci oprávneným osobám. Táto právna pomoc bude poskytovaná pred, počas i po skončení súdneho konania, teda nebude obmedzená len na poskytovanie právneho poradenstva tak ako to bolo doteraz. Ustanovujú sa kritériá, podľa ktorých sa bude posudzovať oprávnenosť žiadateľov o bezplatnú právnu pomoc, aby sa predišlo jej zneužívaniu neoprávnenými osobami. Návrh zákona kladie základy inštitucionálneho zabezpečenia posudzovania žiadostí a samotného poskytovania bezplatnej právnej pomoci, zakotvuje postup pri žiadaní o poskytnutie bezplatnej právnej pomoci, rozhodovanie o jej poskytnutí a možnosť jeho preskúmania súdom. Zároveň upravuje mechanizmus financovania a kontroly. 

Ďalším dôvodom potreby novej právnej úpravy je povinnosť transpozície smernice Rady č. 2003/8/ES z 27. januára 2003 na zlepšenie prístupu k spravodlivosti pri cezhraničných sporoch ustanovením minimálnych spoločných pravidiel týkajúcich sa právnej pomoci pri takýchto sporoch (ďalej len „smernica“), a teda harmonizácie s právom Európskeho spoločenstva a Európskej únie.

Doložka finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov, 
vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

1. Návrh zákona zakladá uvedené zvýšenie nárokov na štátny rozpočet.

Počet zamestnancov vo výkone práce vo verejnom záujme.....................   122
   Z toho:
  a)  69 právnici 
  b)  25 asistentiek 
  c)   2 účtovníci
 d)   2 personalisti
  e)  8 informatici
  f)   16 zamestnanci posudzujúci hmotnú núdzu

Vzhľadom na náročnosť agendy a kvalifikačné požiadavky vyžadované pri oboch skupinách odborných zamestnancov centra sa navrhuje ich osobitné ohodnotenie. Pri zaradení administratívneho personálu centier právnej pomoci, sa bude postupovať podľa zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme. Vzhľadom na ich pracovnú náplň navrhujeme zaradenie do 9. platovej triedy1. Základný plat v tejto triede je 9 100,- Sk.

I. Výpočet potreby mzdových prostriedkov ( kategória 610)  

a) 32 právnikov vo vedúcej pozícii ...................................	plat á 47 155 Sk
	32 x 12 mes. x 47 155 Sk = 18 107 520 Sk
	37  právnikov (ref.)  ......................................................          plat á 20 000 Sk
	37 x 12 mes. x 20 000 = 8 880 000 Sk
___________________________________________________________________
Spolu právnici 69 osôb ............................................26 987 520 Sk 

b)	25 asistentiek v tejto štruktúre: 
8 asistentiek vo vedúcej pozícii, 9.PT/6 + príplatok za riadenie + os. príplatok
plat: 	10 950 Sk +  2 190 Sk  + 2 190 Sk = 15 330 Sk
Výpočet:
8 x 12 mes. x 15 330 Sk = 1 471 680 Sk 

17 asistentiek (ref.), 9. PT/6 + osob. príplatok 
plat:   	10 950 Sk  + 2 190 Sk = 13 140 Sk 
Výpočet:
17 x 12 mes. x 13 140 Sk = 2 680 560 Sk 
___________________________________________________________________
Mzdové prostriedky za 25 asistentiek spolu:   4 152 240 Sk 

c)	2 účtovníci:  9. PT/6 + osob. príplatok
plat:	10 950 Sk + 2 190 Sk = 13 140 Sk
Výpočet:	
2 x 12 mes. x 13 140 Sk = 315 360 Sk

d)	2 personalisti: 9. PT/6 + osob. príplatok 
plat:  	10 950 Sk + 2 190 Sk = 13 140 Sk 
Výpočet:	
2 x 12 mes. x 13 140 Sk = 315 360 Sk

e)	8 informatikov: 9. PT/6 + osob. príplatok
plat:  	10 950 Sk + 2 190 Sk = 13 140 Sk
Výpočet:
8 x 12 mes. x 13 140 Sk = 1 261 440 Sk

f)	16 zamestnancov posudzujúcich hmotnú núdzu:  9. PT/6 + osob. príplatok
plat:  	10 950 Sk + 2 190 Sk = 13 140 Sk
Výpočet:
16 x 12 mes. x 13 140 Sk = 2 522 880 Sk

Mzdové prostriedky za všetky kategórie zamestnancov:
-	69 právnikov ......................................................................  	26 987 520 Sk
-	25 asistentiek .....................................................................	  4 152 240 Sk
-	2 účtovníci ..........................................................................	     315 360 Sk
-	2 personalisti ......................................................................	     315 360 Sk
-	8 informatikov .....................................................................	  1 261 440 Sk
-	16 zamestnancov posudzujúcich hmotnú núdzu ...............	  2 522 880 Sk
 ___________________________________________________________________  

Spolu 122 zamestnancov ..........................................................	35 554 800 Sk 

II. Poistné a príspevky do poisťovní (kategória 620) ........	12 426 403 Sk 

610 – Mzdy, platy, služobné príjmy a OOV  ...........................	35 554 800 Sk
620 – Poistné a príspevky do poisťovní  ..................................	12 426 403 Sk
___________________________________________________________________
Spolu:  ...........................................................................................	47 981 203 Sk 

III. Kategória 630 – Tovary a služby
-	prvotné vybavenie (v prvom roku prevádzky) centier poskytovania bezplatnej právnej pomoci (zariadenie, nábytok, materiálno-technické vybavenie)  .........................................................................   á 3 000 000 Sk 
Výpočet:
8 centier x 3 000 000 Sk = 24 000 000 Sk
-	výdavky na prevádzku (permanentne) energie, nájom, poštovné, telekomunikačné výdavky, atď.)  ........................................   á 1 500 000 Sk 
Výpočet: 
8 centier x 1 500 000 Sk = 12 000 000 Sk
___________________________________________________________________ 
Spolu za Tovary a služby  ..............................................................        36 000 000 Sk 

IV. Kategória 700 – Kapitálové výdavky 
-	prvotné vybavenie (v prvom roku prevádzky)  - výpočtová technika, kancelárska a reprografická technika, atď. ........................   á 4 000 000 Sk
Výpočet:
8 centier x 4 000 000 Sk = 32 000 000 Sk 

REKAPITULÁCIA
Počet zamestnancov	...................................................................................    122
I. Kategória 610 – Mzdy, platy  ......................................................         35 554 800 Sk
II. Kategória 620 – Odvody do poistných fondov  .........................          12 426 403 Sk
III. Kategória 630 – Tovary a služby  ............................................          36 000 000 Sk
IV. Kategória 700 – Kapitálové výdavky  ...................................             32 000 000 Sk 
___________________________________________________________________ 
Spolu výdavky  ..........................................................................	    115 981 203 Sk 

V roku 2007 a ďalších nasledujúcich rokoch prevádzky center tieto výdavky klesnú o iniciačné náklady, ktoré je potrebné vynaložiť pri zriadení centier:
115 981 203 – (24 000 000+32 000 000).........................................       59 981 203 Sk

Pri vyčíslení dopadu návrhu zákona na štátny rozpočet v ďalších rokoch je potrebné brať do úvahy aj sumy finančných prostriedkov, ktoré budú tvoriť priznané nároky na náhradu trov konania a vybraté paušálne poplatky za poskytovanie právnej pomoci. Vzhľadom na absenciu takéhoto systému právnej pomoci v minulosti, však nie je možné tieto sumy v pilotnej fáze reformy vyčísliť.

2. Návrh zákona je v súlade s prioritami a cieľmi hospodárskej politiky.

3. Návrh zákona nemá vplyv na životné prostredie.

4. Návrh zákona priaznivo ovplyvní zamestnanosť, pretože navrhovaným zákonom sa vytvoria nové pracovné miesta.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1. Navrhovateľ zákona: vláda Slovenskej republiky.

2.  Názov návrhu zákona: zákon o poskytovaní právnej pomoci.

3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:

a) návrh zákona svojou problematikou:
nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v článku 70 Európskej dohody o pridružení (právo obchodných spoločností),
nepatrí medzi krátkodobé priority Národného programu pre prijatie acquis commmunautaire, kapitola 5 – právo obchodných spoločností,
nepatrí medzi priority odporúčané v Príprave asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu únie (tzv. Biela kniha), kapitola 5 – právo obchodných spoločností,
nie  je prioritou  aproximácie práva podľa screeningu, 
nepatrí medzi úlohy vlády Slovenskej republiky podľa Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2004.

Bod 3. a) je bezpredmetný vzhľadom na to, že Slovenská republika už je členským štátom Európskej únie.

b) Slovenská republika svojím pristúpením k Európskej únii prebrala na seba záväzky vyplývajúce z komunitárneho práva, medzi ktorými je aj transpozícia smerníc do vnútroštátneho právneho poriadku. 

4. Problematika návrhu zákona:

a) je upravená v práve Európskych spoločenstiev:
Smernica Rady č. 2003/8/ES z 27. januára 2003 na zlepšenie prístupu k spravodlivosti pri cezhraničných sporoch ustanovením minimálnych spoločných pravidiel týkajúcich sa právnej pomoci pri takýchto sporoch,
b)
c)
d) je upravená v práve Európskej únie:
čl. 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii. 

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
a) úplná zlučiteľnosť.

6. Gestor (spolupracujúce rezorty):

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky.

7.  Účasť expertov pri príprave návrhu legislatívneho zámeru a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu legislatívneho zámeru s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie (špecifikácia úrovne a spôsobu expertnej účasti, napr. konzultácie a pod.):
Bez účasti expertov. 

B. Osobitná časť:

K § 1 a 2:

	Účelom zákona je vytvoriť komplexný systém poskytovania právnej pomoci určitému okruhu osôb v určitom vopred vymedzenom okruhu vecí. Ide o fyzické osoby, ktoré si v dôsledku svojej finančnej a majetkovej situácie nemôžu dovoliť právne služby komerčného charakteru na riadne ústavou SR  garantované uplatnenie alebo ochranu svojich práv.

	Predmetom úpravy zákona sú podmienky vzniku nároku na poskytnutie takéhoto druhu právnej pomoci, postup žiadateľov a príslušných orgánov v konaní o nároku na priznanie právnej pomoci, jednak vo vnútroštátnych konaniach a jednak v cezhraničných sporoch, a rámec inštitucionálneho  a finančného  zabezpečenia právnej pomoci.

K § 3:

	Zákon vo svojom texte používa určité pojmy, ktoré sú definované v § 3. 	Právnou pomocou sa rozumie poskytovanie právnych služieb zahŕňajúcich právne poradenstvo, právnu pomoc v mimosúdnych konaniach, spisovanie podaní na súdy, zastupovanie v konaní vrátane konania o opravných prostriedkoch a výkonu rozhodnutia, teda komplexné právne služby prispôsobené potrebám každého jednotlivého prípadu. Právna pomoc bude poskytovaná kvalifikovanými pracovníkmi Centra právnej pomoci.

	Cezhraničným sporom je taký spor, v ktorom žiadateľ o poskytnutie právnej pomoci má trvalý alebo prechodný pobyt v inom členskom štáte EÚ ako v členskom štáte príslušného súdu alebo v členskom štáte kde s má vykonať rozhodnutie.
	Členským štátom sa rozumie každý členský štát EÚ okrem Dánska, pričom sa tu vychádza zo smernice Rady č. 2003/8/ES z 27. januára 2003 na zlepšenie prístupu k spravodlivosti pri cezhraničných sporoch ustanovením minimálnych spoločných pravidiel týkajúcich sa právnej pomoci pri takýchto sporoch (ďalej len “smernica“).

	Oprávnenou osobou je každá fyzická osoba, ktorá spĺňa podmienky ustanovené týmto zákonom a nárok na poskytnutie právnej pomoci jej bol priznaný právoplatným rozhodnutím centra.
	Zahraničnou oprávnenou osobou je fyzická osoba, ktorá má trvalý alebo prechodný pobyt na území členského štátu EÚ iného ako Slovenská republika alebo Dánsko.

	Hmotná núdza je jednou z podmienok práva na poskytnutie právnej pomoci. Na účely tohto zákona je hranica hmotnej núdze ustanovená na úrovni 1,4 násobku životného minima ustanoveného osobitným predpisom. Ďalšou z podmienok je, že žiadateľ si príjem nemôže zabezpečiť alebo zvýšiť vlastným pričinením.

K § 4:

	V § 4 je vymedzená vecná a osobná pôsobnosť zákona. Vo vnútroštátnych veciach sa zákon vzťahuje na občianskoprávne, pracovnoprávne a rodinnoprávne vzťahy. V prípade cezhraničných sporov je vecná pôsobnosť rozšírená aj na obchodnoprávne veci, čo vyplýva zo záväzku SR riadne transponovať predmetnú smernicu. Z pôsobnosti zákona sú výslovne vylúčené správne veci.

	Pri vytváraní a následnom fungovaní systému poskytovania právnej pomoci podľa tohto zákona ide o špecifický druh poskytovania právnej pomoci pre tých, ktorí si ju vzhľadom na svoju finančnú a majetkovú situáciu nemôžu dovoliť a tento druh právnej pomoci teda nebude v žiadnom smere konkurovať komerčnému poskytovaniu právnych služieb, napr. podľa zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov.

	Právna pomoc vo vnútroštátnych veciach bude poskytovaná všetkým fyzickým osobám a v cezhraničných sporoch fyzickým osobám, ktoré majú trvalý alebo prechodný pobyt na území EÚ (okrem Dánska).

K § 5:

	O nároku na právnu pomoc bude rozhodovať a samotnú právnu pomoc bude poskytovať Centrum právnej pomoci ktoré bude mať sídlo v Bratislave. Centrum bude mať formu štátnej rozpočtovej organizácie zriadenej ministerstvom spravodlivosti podľa zákona č. 523/2004 Z. z. o  rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Rozhodnutie ministerstva spravodlivosti a zriaďovacia listina ustanovia podrobnosti o organizácii centra. Z hľadiska organizačnej štruktúry sa centrum bude členiť na 8 vnútorných organizačných jednotiek, ktoré budú sídliť v mieste sídla krajských súdov. Centrum právnej pomoci so sídlom v Bratislave bude plniť dvojakú úlohu: jednak bude centrálou pre organizačné jednotky a jednak bude samo poskytovať bezplatnú právnu pomoc pre spádovú oblasť bratislavského kraja. Na okresnej úrovni by mohli v závislosti na počte vybavovanej agendy postupne začať fungovať spoločné kancelárie centier právnej pomoci pre niekoľko okresov (pre dva, tri a pod.).  

V centre bude pracovať 69 právnikov, ktorí budú poskytovať právne poradenstvo, rozhodovať o nároku na poskytnutie právnej pomoci a poskytovať právnu pomoc oprávneným osobám. Ďalších zamestnancov centra bude tvoriť administratívny aparát, personalisti a informatici. V centrách právnej pomoci budú pracovať zamestnanci vykonávajúci práce vo verejnom záujme. Odborní zamestnanci sa budú deliť na dve základné skupiny. Pri časti odborných zamestnancov (32 právnikov, 4 na každý kraj) sa bude vyžadovať splnenie osobitných kvalifikačných predpokladov, a to - vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v odbore právo, vykonanie advokátskej skúšky alebo obdobnej skúšky (justičná skúška, notárska skúška, skúška komerčného právnika) a musia mať najmenej tri roky právnej praxe. Pri druhej časti odborných zamestnancov sa bude vyžadovať vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v odbore právo, avšak upustí sa od požiadavky advokátskej alebo obdobnej skúšky a minimálne trojročnej praxe. To znamená, že táto druhá skupina zamestnancov bude mať obdobné postavenie ako majú napr. advokátski koncipienti. Uvedené rozdelenie je odôvodnené rozmanitosťou prípadov a úkonov vykonávaných v jednotlivých prípadoch, pričom sa prijíma obdobné východisko ako pri vzťahu advokát - koncipient, keď sa advokát môže dať zastúpiť svojim koncipientom pri vykonávaní jednotlivých úkonov. Uvedená alternatíva zabezpečí, aby sa práca v centrách právnej pomoci stala dostupnou aj pre mladých právnikov. 

Centrum bude financované zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ministerstva spravodlivosti. Dohľad na činnosťou centra bude vykonávať ministerstvo spravodlivosti ako zriaďovateľ.

K § 6 až 8: 

	Právo na poskytnutie právnej pomoci vzniká za súčasného splnenia troch podmienok. Žiadateľ sa nachádza v stave hmotnej núdze definovanej na účely tohto zákona, nejde o zrejmú bezúspešnosť sporu a hodnota sporu prevyšuje hodnotu minimálnej mzdy ustanovenej zákonom. 

	Napriek stanoveniu určitých podmienok, poskytovanie právnej pomoci tak, ako sa navrhuje v zákone, predstavuje zlepšenie minimálnej právnej ochrany, ktorú zakotvuje Ústava Slovenskej republiky. Štát žiadnym spôsobom negatívne nezasahuje do práva na súdnu a inú právnu ochranu. Práve naopak, preberá na seba pozitívny záväzok vo vzťahu k občanom v núdzi, a to v rozsahu, ktorý je prijateľný z hľadiska dlhodobej udržateľnosti. Keďže by bolo však neúnosné poskytovať bezplatnú právnu pomoc v absolútne všetkých prípadoch, t.j. bez stanovenia hranice odkázanosti na bezplatnú právnu pomoc a bez stanovenia rozsahu oblastí, v ktorých sa právna pomoc poskytuje (t.j. systémom "každému a vo všetkom"), pozitívny záväzok štátu, ktorý tento na seba dobrovoľne preberá, sa vzťahuje na zabezpečenie uplatnenia práva na súde prostredníctvom priznania nároku na poskytnutie právnej pomoci v obmedzených prípadoch. Pre posudzovanie hmotnej núdze na účely návrhu zákona primerane platia ustanovenia o posudzovaní hmotnej núdze zákona č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

	Pri posudzovaní zrejmej bezúspešnosti sporu centrum prihliada len na formálne preskúmanie odôvodnenosti návrhu žiadateľa. Keďže by však nebolo žiadúce, aby zodpovedný orgán prejudikoval možný výsledok sporu z vecnej stránky, a tým zasahoval do právomoci súdu, zamietnutie žiadosti o poskytnutie právnej pomoci z tohto dôvodu bude prijateľné iba v zrejmých prípadoch, napr. uplynutie prekluzívnej lehoty. 

	Pokiaľ ide o poslednú podmienku týkajúcu sa hodnoty sporu návrh predkladateľa vychádza z logickej premisy, aby náklady, ktoré štátu vzniknú v súvislosti s poskytovaním právnej pomoci neboli v zjavnom negatívnom nepomere k celkovej hodnote sporu. Predpokladá sa, že v takých prípadoch by účastník ani inak nevyužil odbornú právnu pomoc, a to z hľadiska jej ekonomickej neefektívnosti. Navyše, každý žiadateľ dostane prvotnú konzultáciu v rámci jednej polhodiny zdarma, takže je možné, že spory s nízkou hodnotou ako pomerne jednoduché spory bude možné vyriešiť v rámci tohto času.

K § 9:

	Záujemcovia o poskytnutie bezplatnej právnej pomoci sa budú môcť obrátiť na pracovníka centra právnej pomoci, ktorý im poskytne prvotnú konzultáciu v rozsahu jednej hodiny zadarmo. 

	Účel predbežnej konzultácie má tri základné ciele. Po prvé je to oboznámenie sa s prípadom a poskytnutie právnej rady - v prípadoch, keď je možné vec vyriešiť jednoduchým podaním právnej rady bez potreby ďalšieho štúdia materiálov, či výkonu ďalších úkonov (napr. sa niekto príde informovať, či má právo odísť zo zamestnania v skúšobnej dobe). 

	Po druhé je to vysvetlenie podmienok na vznik nároku na poskytnutie právnej pomoci - v prípadoch, keď nie je osobám zrejmé, za akých podmienok majú nárok na poskytnutie bezplatnej právnej pomoci. V tomto štádiu však nebude úlohou zamestnanca centra posúdiť samotné podmienky žiadateľa. Jeho cieľom bude iba vysvetliť všeobecné podmienky, prípadne v zrejmých prípadoch nezáväzne odporučiť podanie žiadosti.

	A nakoniec je to pomoc pri vypĺňaní žiadosti - zamestnanci centra môžu v rámci tejto polhodiny poskytnúť žiadateľom pomoc pri vypĺňaní formulára - žiadosti. 

	Predbežnou konzultáciou sa zabezpečí prvotný styk medzi žiadateľom a centrom právnej pomoci. Predbežná konzultácia však nie je obligatórnou súčasťou procesu o poskytnutie právnej pomoci.  Záleží len na žiadateľovi, či má o ňu záujem. Praktické otázky priebehu prvotných konzultácií (čas, miesto, objednávanie sa, priebežné poskytovanie, zodpovední zamestnanci) bude záležať na vnútornom organizačnom poriadku centra právnej pomoci a na podmienkach jeho fungovania.

K § 10:

	Na zjednodušenie prístupu k  právnej pomoci je najúčelnejším riešením zavedenie formuláru žiadosti o poskytnutie právnej pomoci, ktorý by obsahoval položky zhodujúce sa s údajmi nutnými na posúdenie predmetnej žiadosti centrom. Žiadosť o poskytnutie právnej pomoci sa podáva na stanovenom tlačive vydanom ministerstvom spravodlivosti v kancelárii centra príslušnej podľa trvalého alebo prechodného pobytu žiadateľa. Formulár žiadosti bude obsahovať základné identifikačné údaje o žiadateľovi (meno, priezvisko, dátum narodenia, trvalé bydlisko, zamestnanie) ako aj o spoločne posudzovaných osobách. Ďalšia časť formuláru bude zameraná na zistenie finančných a majetkových pomerov žiadateľa, a to sériou jednoduchých otázok týkajúcich sa príjmov a majetku vo vlastníctve žiadateľa. Žiadosť bude obsahovať i čestné prehlásenie žiadateľa o pravdivosti údajov v nej uvedených spolu s poučením o možných následkoch uvedenia nepravdivých údajov. 

	K žiadosti sa budú prikladať základné dokumenty preukazujúce finančnú a majetkovú situáciu žiadateľa. Predkladateľ považuje za vhodné, aby sa počet vyžadovaných dokladov obmedzil na minimum, a  primerane sa použije rovnaký spôsob preukazovania ako pri  preukazovaní hmotnej núdze podľa osobitného predpisu (zákon č.599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov). Avšak vzhľadom na základný cieľ reformy, ktorým je zabezpečenie prístupu k spravodlivosti pre tých, ktorí si to nemôžu dovoliť, je nutné, aby tieto doklady boli aktuálne. Zákon požaduje, aby neboli staršie ako 3 mesiace.

 	Pravdivosť údajov bude doložená čestným vyhlásením. Porušenie povinnosti uviesť pravdivé údaje, resp. neoznámiť zmenu skutočností rozhodujúcich pre priznanie právnej pomoci, navrhuje predkladateľ sankcionovať zodpovednosťou  vrátane systému náhrady poskytnutej právnej pomoci v prípade, ak žiadateľ nemal na ňu nárok (napr. pri predbežnom poskytnutí právnej pomoci alebo ak sa dodatočne zmenia skutočnosti rozhodné pre vznik nároku a osoba dostávajúca právnu pomoc ich neoznámi). 

	Ak žiadosť nebude úplná, centrum vyzve žiadateľa na jej doplnenie. Na základe žiadosti, po posúdení podmienok centrum rozhodne o nároku na poskytnutie právnej pomoci do 2 mesiacov od doručenia riadne vyplnenej a doloženej žiadosti. Nárok na poskytnutie právnej pomoci vznikne právoplatným rozhodnutím centra o jej priznaní. Na konanie o nároku na poskytnutie právnej pomoci sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní. Právoplatné rozhodnutie centra o nároku na poskytnutie právnej pomoci je preskúmateľné súdom podľa Občianskeho súdneho poriadku. Rozhodnutie centra o nároku musí obsahovať všetky náležitosti – výrok, odôvodnenie a poučenie o možnosti podať opravný prostriedok na súd. Odôvodnenie nemusí byť súčasťou pozitívneho rozhodnutia.

	Primeraným spôsobom sa musí vyriešiť situácia, keď bude neúspešný žiadateľ opätovne podávať žiadosť v tej istej veci. Ak nenastane zmena skutočností rozhodných pre posúdenie existencie nároku, žiadosť bude opätovne možné podať až po uplynutí lehoty 6 mesiacov od vydania právoplatného negatívneho rozhodnutia centra. 

K § 11:

	Vzhľadom na nebezpečenstvo zmeškania, v niektorých prípadoch bude možné na žiadosť zrýchlene rozhodnúť o predbežnom poskytnutí právnej pomoci ešte pred  preskúmaním toho, či žiadateľ má skutočne nárok na právnu pomoc. Žiadateľ bude zároveň poučený o tom, že aj keď mu  bude  v nevyhnutnom rozsahu právna pomoc poskytnutá bezplatne, môžu mu byť dodatočne vyúčtované trovy vo výške určenej vo vyhláške o odmenách a náhradách advokátov, ak sa  pri preskúmaní jeho finančnej a majetkovej situácie preukáže, že nesplnil podmienky   na poskytnutie právnej pomoci bezplatne. Právoplatné negatívne rozhodnutie centra je preskúmateľné súdom podľa Občianskeho súdneho poriadku.

K § 12:

	Po priznaní nároku na poskytnutie právnej pomoci centrum oprávnenú osobu vyzve na uzavretie dohody o poskytovaní právnej pomoci, udelenie plnomocenstva na zastupovanie v konaní alebo na jednotlivé úkony, ktoré je v rámci poskytovania právnej pomoci nutné vykonať a na zaplatenie správneho poplatku vo výške 500,- Sk. 

	Cieľom uvedeného opatrenia je jednak snaha obmedziť podávanie neodôvodnených žiadostí, jednak čiastočná úhrada nákladov vynaložených na fungovanie systému. Žiadatelia dostanú prvotnú konzultáciu úplne bezplatne (v dĺžke pol hodiny), a to bez ohľadu na to, či objektívne spĺňajú kritériá na priznanie bezplatnej právnej pomoci. Po priznaní nároku na právnu pomoc budú musieť zaplatiť jednorázový paušálny poplatok. Výška poplatku ani zďaleka nepokryje celkovú hodnotu právnej pomoci, ktorú oprávnené osoby dostanú. Vo zvyšku im právnu pomoc hradí štát. Z holandskej štúdie zákona o právnej pomoci vyplýva, že zo skúseností pokiaľ bol prípad pre oprávnenú osobu skutočne dôležitý, minimálny paušálny poplatok boli schopní zaplatiť vždy, a to vo výške 50 euro.   

K § 13:

	Riadne fungovanie a účinnosť systému poskytovania právnej pomoci si vyžaduje aj zakotvenie zodpovednosti a určitých minimálnych povinností oprávnenej osoby. Po priznaní nároku, pri poskytovaní právnej pomoci je povinná v záujme riadneho a včasného vyriešenia svojej právnej veci poskytovať centru všetku potrebnú súčinnosť a spoluprácu. Na predídenie zneužívania systému osobami, ktoré na to nie sú odkázané je ustanovená zodpovednosť za úplnosť a pravdivosť údajov uvedených v žiadosti a povinnosť oznamovať centru písomne do ôsmych dní zmeny v skutočnostiach rozhodujúcich pre trvanie nároku na poskytovanie právnej pomoci. Centrum môže oprávnenú osobu kedykoľvek vyzvať na preukázanie týchto skutočností a oprávnená osoba je povinná centru do ôsmych dní, príp. v inej dlhšej lehote určenej centom, vyhovieť. V prípade, že oprávnená osoba tak neurobí, môže centrum rozhodnúť o zastavení a odňatí poskytovania právnej pomoci, pričom na tento následok musí centrum vo výzve oprávnenú osobu upozorniť. Rozhodnutie centra o zastavení a odňatí poskytovania právnej pomoci obsahuje výrok, odôvodnenie a poučenie o opravnom prostriedku. Právoplatné rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa osobitného predpisu.

	Ustanovenie § 17 má za cieľ predísť, prípadne obmedziť na minimum možnosti zneužívania systému právnej pomoci osobami, ktoré si právne služby môžu zabezpečiť aj z vlastných zdrojov, a zároveň efektívne riešiť právne problémy oprávnených osôb, na čo je nevyhnutná aj ich súčinnosť.

K § 14:

	Zákon vymenúva určité prípady, ktoré odôvodňujú zánik nároku na poskytovanie právnej pomoci. V týchto prípadoch centrum vydá rozhodnutie o odňatí  poskytovania právnej pomoci, ktoré obsahuje všetky náležitosti – výrok, odôvodnenie a poučenie o opravnom prostriedku. Rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa Občianskeho súdneho poriadku.

	V prípade, ak nárok zanikne z dôvodu, že sa v priebehu poskytovania právnej pomoci zmenili finančné a majetkové pomery oprávnenej osoby, a táto už ďalej nie je odkázaná na poskytovanie právnej pomoci centrom, môže sa oprávnená osoba s centrom dohodnúť na ďalšom poskytovaní právnej pomoci za úhradu podľa  vyhlášky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 655/2004 Z. z. o odmenách a náhradách advokátov za poskytovanie právnych služieb (ďalej len „vyhláška o odmenách a náhradách advokátov“). Dohoda závisí jednak od toho, či má oprávnená  osoba záujem na ďalšom poskytovaní právnej pomoci centrom, a jednak od možností a kapacít centra, keďže jeho prvoradou úlohou je poskytovanie právnej pomoci osobám, ktoré si ju nemôžu zabezpečiť inak. 

K § 15:

	Pri zastupovaní oprávnenej osoby v súdnom konaní si centrum uplatňuje nárok na náhradu trov konania podľa vyhlášky o odmenách a náhradách advokátov. V prípade vyhraného sporu sa takto centru/štátu vrátia náklady vynaložené na poskytovanie právnej pomoci v konkrétnom prípade.

	V prípade neúspechu v spore, tieto trovy znáša oprávnená osoba, ak nepodlieha oslobodeniu od súdnych poplatkov. Takisto je centru povinná nahradiť účelne vynaložené hotové výdavky, pričom ich náhradu je možné dohodnúť v individuálne určených splátkach.

K § 16:

	Možnosť kontraktovania advokátov sa umožňuje iba v prípadoch, keď tak výslovne uvádza zákon (napr. dovolanie) alebo v prípadoch, ktoré si vyžadujú osobitné ojedinelé skúsenosti (napr. pri patentových právach). Delegovanie právnej pomoci na advokátov bude predstavovať skôr ojedinelú výnimku ako bežný postup.   

K § 17:

	Ustanovenia § 17 až 24 upravujú poskytovanie právnej pomoci v cezhraničných sporoch; definícia cezhraničného sporu je obsiahnutá v § 3 písm. b). Pri úprave poskytovania právnej pomoci v cezhraničných sporoch predkladateľ vychádzal zo smernice Rady č. 2003/8/ES z 27. januára 2003 na zlepšenie prístupu k spravodlivosti pri cezhraničných sporoch ustanovením minimálnych spoločných pravidiel týkajúcich sa právnej pomoci pri takýchto sporoch s cieľom splniť povinnosti Slovenskej republiky vyplývajúce z jej členstva v Európskej únii.

	Dňom rozhodujúcim pre určenie, či má spor charakter cezhraničného sporu je deň podania žiadosti podľa § 22 odsek 1 písm. a), teda keď procesným súdom je súd Slovenskej republiky, alebo deň doručenia žiadosti podľa § 26 odsek 1 písm. a), keď procesným súdom je súd iného členského štátu ako Slovenskej republiky. 

K § 18:

	Ustanovenia § 17 až 21 upravujú poskytnutie právnej pomoci v prípade, keď procesným súdom je súd Slovenskej republiky a žiadateľom o právnu pomoc je fyzická osoba s trvalým alebo prechodným pobytom na území niektorého z členských štátov Európskej únie (okrem Slovenka a Dánska), a to bez ohľadu na to, či ide o štátneho príslušníka členského štátu alebo nie. Ide o zahraničnú oprávnenú osobu, ktorá je definovaná v § 3 písm. e).

	Fyzická osoba má právo na poskytnutie právnej pomoci, ak je procesným súdom, teda vecne, miestne a funkčne príslušným, súd Slovenskej republiky za súčasného splnenia podmienok ustanovených zákonom. 
	Žiadosť sa podáva na štandardnom formulári. Vzhľadom na to, že príprava formulára sa uskutočnila na nadnárodnej úrovni, na pôde pracovnej skupiny Európskej komisie, z legislatívneho hľadiska nie je potrebné vypracovanie samostatného návrhu formulára, ale vykoná sa následné prijatie vykonávacieho predpisu k zákonu, ktorý bude obsahovať vzor uvedeného formulára. 

	Žiadosť môže byť centru podaná buď priamo osobou žiadajúcou o právnu pomoc alebo prostredníctvom príslušného orgánu členského štátu, t. j. toho orgánu, ktorý je právom tohto členského štátu určený na prijímanie žiadostí a ich postupovanie príslušným orgánom členského štátu, v ktorom sídli procesný súd. Funkciu prijímajúceho orgánu podľa článku 14 odsek 1 smernice plní centrum. 

	O žiadosti rozhoduje centrum (vždy ide o príslušný orgán štátu, v ktorom sídli procesný súd) a postupuje sa tak isto ako pri žiadostiach o poskytnutie právnej pomoci vo vnútroštátnych veciach. Právoplatné rozhodnutie centra je tak isto preskúmateľné súdom.

K § 19:

	Právna pomoc poskytovaná zahraničnej oprávnenej osobe bude spočívať okrem všetkých opatrení, ktoré zahŕňa poskytovanie právnej pomoci vo vnútroštátnych veciach aj v opatreniach vymenovaných v § 19 návrhu zákona.

K § 20:

	Ak bola zahraničnej oprávnenej osobe poskytnutá právna pomoc na základe nepresných alebo nesprávnych údajov, ktoré uviedla, alebo ak sa jej finančná a majetková situácia podstatne zlepšila, centrum môže rozhodnúť, že je povinná celkom alebo sčasti náklady, ktoré boli za ňu na doposiaľ poskytnutú právnu pomoc vynaložené. O tejto povinnosti môže centru rozhodnúť najneskôr do troch rokov od právoplatnosti posledného rozhodnutia v tomto cezhraničnom spore, vrátane rozhodnutia v konaní opravnom prostriedku alebo  konaní o výkone rozhodnutia. Právoplatnosťou tohto rozhodnutia zaniká nárok zahraničnej oprávnenej osoby na poskytovanie právnej pomoci.

K § 21:

	Ak by mala byť zahraničnej oprávnenej osobe, ktorej bola poskytnutá právna pomoc, priznaná náhrada nákladov konania, je spravodlivé požadovať, aby táto náhrada nebola priznaná jej, ale štátu, keďže táto osoba v skutočnosti žiadne náklady, ktoré by jej mali byť nahradené, nevynaložila.

K § 22:

	Ustanovenia § 22 až 24 navrhovaného zákona upravujú poskytnutie právnej pomoci v cezhraničných sporoch, keď procesným súdom je súd iného členského štátu ako Slovenskej republiky. V takýchto prípadoch sa právna pomoc poskytuje tuzemským oprávneným osobám, ktoré sú definované v § 3 písm. f). Právnu pomoc bude uvedeným osobám na základe žiadosti poskytovať najmä príslušný orgán iného členského štátu. Pri príprave a postupovaní týchto žiadostí bude potrebnú súčinnosť poskytovať centrum.

K § 23:

	Právna pomoc v cezhraničnom spore bude v tomto prípade spočívať jednak v prijímaní žiadostí o právnu pomoc, ktoré majú byť postúpené do iného členského štátu a v pomoci žiadateľovi v tom, aby táto žiadosť mala všetky náležitosti stanovené právom tohto členského štátu a jednak v poskytovaní právnych rád, a to najmä za účelom mimosúdneho vyriešenia právneho sporu.

	Právnu pomoc v tomto rozsahu bude zabezpečovať centrum, ktoré je postupujúcim orgánom podľa článku 14 odsek 1 smernice.

	Centrum bude oprávnené rozhodnúť, že sa prijatie žiadosti o poskytnutie právnej pomoci v cezhraničnom spore zamieta, ak nebola podaná tuzemskou oprávnenou osobou alebo pokiaľ sa netýka cezhraničného sporu v zmysle navrhovaného zákona. Po preskúmaní žiadosti bude centrum oprávnené žiadosť zamietnuť, ak dôjde k záveru, že je zjavne neopodstatnená vzhľadom na to, že ide o zrejmú bezúspešnosť sporu podľa § 8. Ďalšími dôvodmi zamietnutia žiadosti sú neodstránenie vád žiadosti v stanovenej lehote a podanie žiadosti v tej istej veci priamo príslušnému orgánu členského štátu.

	Vzor pre postupovanie žiadostí v cezhraničnom spore bude ustanovený vyhláškou vydanou ministerstvom spravodlivosti.

K § 24:

	Centrum bude rozhodovať aj o náhrade nákladov na poskytnutú právnu pomoc v prípadoch, kedy príslušný orgán iného členského štátu žiadosť zamietne alebo rozhodne, že príjemca právnej pomoci je povinný túto pomoc celkom alebo sčasti nahradiť. V súlade s článkom 3 odsek 5 smernice tak môže tento orgán urobiť vtedy, ak sa finančná situácia príjemcu právnej pomoci podstatne zlepšila alebo ak bolo rozhodnutie o poskytnutí právnej pomoci prijaté na základe nepresných alebo nesprávnych údajov, ktoré uviedol príjemca právnej pomoci.

K § 25:

	Žiadosť o poskytnutie právnej pomoci sa bude vo vnútroštátnych ako aj v cezhraničných prípadoch podávať na stanovených formulároch, ktorých vzory vydá ministerstvo spravodlivosti. Takto sa proces žiadania a následného posúdenia žiadostí uľahčí a sprehľadní tak pre žiadateľov ako aj pre zamestnancov centra.

K § 26:

Predmetným návrhom zákona sa transponuje do právneho poriadku Slovenskej republiky Smernica Rady č. 2003/8/ES z 27. januára 2003 na zlepšenie prístupu k spravodlivosti pri cezhraničných sporoch ustanovením minimálnych spoločných pravidiel týkajúcich sa právnej pomoci pri takýchto sporoch. V súlade s legislatívnymi pravidlami je preto potrebné túto skutočnosť vyjadriť v návrhu zákona.

K § 27:

	Vzhľadom na fakt, že ide o komplexnú reformu, na dĺžku legislatívneho procesu a personálnu a finančnú náročnosť reformy je navrhovaným dátumom účinnosti nového zákona 1. január