D ô v o d o v á    s p r á v a

A. Všeobecná časť

Návrh zákona sa predkladá na základe Plánu legislatívnych úloh vlády SR. Jeho  vypracovanie si vyžiadala   potreba reagovať na nové trhové podmienky v oblasti finančných služieb  a dať do súladu  úpravu  tejto oblasti súkromného práva s podmienkami ustanovenými  v práve Európskych spoločenstiev. 

 Predložená právna úprava poistnej zmluvy má plne nahradiť súčasnú úpravu obsiahnutú v Občianskom zákonníku- pätnástej hlave,  ôsmej  časti.

Súčasná právna úprava poistnej zmluvy , ktorá vychádza z rozdelenia druhu poistenia na poistenie majetku, poistenie zodpovednosti za škodu a poistenie osôb  už nezodpovedá novým podmienkam poistného trhu, ktorý vyvoláva potrebu poistiť sa proti novým rizikám, ako je napr. poistenie finančných strát, poistenie úveru a záruky, poistenie právnej ochrany a pod.. V oblasti  poistenia osôb vzniká potreba  súkromného zdravotného poistenia  a  pripoistenia. Súčasná právna úprava je nedostatočná aj z hľadiska dôsledkov neplatenia poistného, obsahu poistnej zmluvy, nedefinovania  niektorých dôležitých pojmov ako je napr. poistná hodnota, poistné riziko a pod., čo v aplikačnej praxi vedie  k nejednotnosti pri určovaní  individuálnych poistných podmienok zo strany poisťovní.
Uvedená absencia podrobnejšej úpravy poistnej zmluvy má negatívny dopad i v oblasti súdnej praxe, kedy sa táto musí nahradiť názorom súdu.

Zmeny podľa navrhovaného zákona sú reakciou na uvedené aplikačné problémy, ako aj na potrebu  zosúladenia národného práva s európskym právom. V oblasti  súkromného poistenia je potrebné v súčasnosti vychádzať v mnohých odvetviach poistenia  zo skutočnosti, že poistné riziko sa môže nachádzať  na území viacerých štátov, pričom poisťovateľ , ktorý také riziko poisťuje, môže mať svoje sídlo   na území iného štátu. Poistenie takého rizika môže byť  realizované v rámci voľného poskytovania služieb. Na druhej strane aj poistník, t.j. osoba ktorá s poisťovateľom uzavrela poistnú zmluvu môže mať svoje bydlisko, alebo sídlo v inom štáte, ako v ktorom sa nachádza poistné riziko. S týmito novými skutočnosťami je spojená voľba práva, ktorým sa riadi daná poistná zmluva a tomu zodpovedajúca ochrana spotrebiteľa poistenia. Cieľom navrhovanej právnej úpravy poistnej zmluvy je tak okrem iného zjednodušenie prístupu verejnosti k uplatnenie práva , praktická potreba ktorého je veľmi častá a na základe ktorého si verejnosť zabezpečuje ochranu svojho života, zdravia a majetkových hodnôt pre prípad náhodných škodových udalostí.

	V návrhu zákona sa upravujú vzájomné vzťahy účastníkov súkromného zmluvného poistenia, ktorými sú predovšetkým zmluvné strany  t.j. poisťovateľ, ktorý sa  poistnou zmluvou zaväzuje poskytnúť poistné plnenie, ak nastane skutočnosť vymedzená poistnou zmluvou, a poistník, t.j. osoba, ktorá s poisťovateľom uzavrela poistnú zmluvu a ktorá je povinná platiť poistné. Ďalším účastníkom je poistený, ktorý nemusí byť vždy totožný s poistníkom; je to osoba, na ktorej život, zdravie,  majetok, alebo iné hodnoty poistného záujmu sa poistenie vzťahuje. Vedľa týchto hlavných účastníkov môžu byť účastné poistenia i ďalšie osoby, napr.	osoby, ktorým z poiste- nia vyplýva právo na poistné plnenie.	Z právneho hľadiska je súkromné zmluvné poistenie  majetkovým záväzkovým vzťahom v zmysle § 1 ods. 2 Občianskeho zákonníka. Tento právny vzťah vychádza z princípu rovnakého postavenia subjektov a z princípu zmluvnej voľnosti. 
	Návrh zákona  ustanovuje možnosť ekonomického rozloženia  poistného rizika medzi väčší počet subjektov, za účelom zabezpečenia trvalej splniteľnosti prevzatých záväzkov. Týmto ekonomickým rozložením sa zmierňujú i nepriaznivé dôsledky náhodných udalostí na poisťovateľov.

	Ministerstvo spravodlivosti v súvislosti  s prípravou rekodifikácie Občianskeho zákonníka zvažovalo úpravu  poistnej zmluvy  novelizáciou príslušnej časti  Občianskeho zákonníka ešte pred jeho rekodifikáciou. Vzhľadom na to, že ide o špecifickú oblasť súkromného práva, i z hľadiska ochrany spotrebiteľa,  dospelo k záveru,  že  úprava poistnej zmluvy samostatným zákonom je najvhodnejším legislatívnym riešením. 

Návrh zákona nebude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí a rozpočty vyšších územných celkov, ani vplyv na zamestnanosť; s týmto stanoviskom vyslovilo súhlas aj Ministerstvo financií SR. Z uvedených dôvodov sa nevyhotovuje doložka  finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť (čl. 9 ods. 2 Smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR). 

Realizácia návrhu zákona bude mať finančný dopad na náklady poisťovní, vzhľadom na potrebu prepracovania  súčasných poistných podmienok.

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s inými zákonmi  ako aj   s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.