O d ô v o d n e n i e

A. Všeobecná časť

           Návrh vyhlášky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky o Centrálnom informačnom systéme sa predkladá  do medzirezortného pripomienkového konania na základe splnomocňovacieho ustanovenia § 92 ods. 2 písm. e) zákona č. 757/2004 Z.z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý prijala Národná rada Slovenskej republiky dňa 9. decembra 2004 a ktorý nadobudne účinnosť 1. apríla 2005
 
           Účelom predkladanej vyhlášky je upraviť podrobnosti o fungovaní Centrálneho informačného systému súdnictva v nadväznosti na právnu úpravu obsiahnutú v zákone o súdoch. Návrh vyhlášky ustanovuje základný právny rámec spracovania, poskytovania, sprístupňovania a zverejňovania informácií, osobných údajov a ďalších údajov, ktoré tvoria centrálny informačný systém súdnictva, čím sa všeobecne záväzným spôsobom upravuje výmena a tok informácií v rámci informačného systému ako aj navonok. Fungovanie centrálneho informačného systému je potrebné vnímať v kontexte ďalších všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré upravujú prístup orgánov verejnej moci, právnických osôb alebo fyzických osôb k rôznym údajom spracúvaným v súvislosti s výkonom súdnictva a správy súdov, resp. chodu celého rezortu spravodlivosti. Predkladaná vyhláška s vývojom legislatívy v oblasti elektronických komunikácií bude musieť reagovať na prípadné zmeny v tejto oblasti, preto sa do budúcna predpokladá novelizácia návrhu vyhlášky.  

           Vyhláška je v súlade s ústavou a so zákonom o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov, na ktorého vykonanie je navrhnutá, ako i s ďalšími zákonmi.

           Prijatie vyhlášky nepredpokladá dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí ani dopad na rozpočty vyšších územných celkov.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
Návrhu vyhlášky
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ  vyhlášky: Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky

2.	Názov návrhu vyhlášky: Vyhláška Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky o Centrálnom informačnom systéme.  

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
a)	návrh vyhlášky svojou problematikou nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v čl. 70 Európskej dohody o pridružení, Národného programu pre prijatie acquis communitaire, odporúčané v Partnerstve pre vstup, odporúčané v prílohe Prípravy asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integrácie do vnútorného trhu Únie (Biela kniha), screeningu, nepatrí medzi úlohy vlády Slovenskej republiky podľa Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2002, ale predkladá sa na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 338 z 19. apríla 2001,
b)	nevyplývajú zo schválenej negociačnej pozície Slovenskej republiky ku kapitole č. 24.

4.	Problematika návrhu právneho predpisu:

a) 
b)     nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev,
c)
d)     nie je upravená v práve Európskej únie.

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

Vzhľadom na vnútroštátny charakter upravovanej problematiky je posudzovanie súladu vyhlášky s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie bezpredmetné.

6.	Gestor (spolupracujúce rezorty):

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky

7.	Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

bezpredmetné

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov
a vplyvov na podnikateľské prostredie a na zamestnanosť

1.	Návrh právneho predpisu nezakladá nároky na verejné financie.

2.	Návrh právneho predpisu je v súlade s prioritami a cieľmi hospodárskej politiky a 
       nemá vplyv na podnikateľské prostredie.

3.	Návrh právneho predpisu nemá vplyv na životné prostredie.

4.	Návrh právneho predpisu neovplyvní zamestnanosť a nevyžiada si zvýšenie počtu pracovníkov.

B. Osobitná časť

K § 1

           Vymedzuje sa predmet právnej úpravy v súlade so splnomocňovacím ustanovením zákona o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon o súdoch“). V odseku 2 sa zohľadňuje špecifická povaha osobných údajov, ktoré sú spracúvané v centrálnom informačnom systéme a preto sa odkazuje na použitie osobitného zákona pri spracúvaní osobných údajov v centrálonom informačnom systéme.

K § 2

           Vymedzujú sa základné pojmy použité vo vyhláške, pričom  sa pri týchto definíciách vychádza rozsahu daného splnomocňovacím ustanovením zákona o súdoch. Spracúvanie údajov obsiahnutých v centrálnom informačnom systéme patrí výlučne do pôsobnosti ministerstva a súdov. Na základe ich poskytnutie môžu údaje obsiahnuté v centrálnom informačnom systéme spracovávať, avšak mimo tohto systému, aj iné subjekty (orgány verejnej moci, právnické alebo fyzické osoby), a to za podmienok ustanovených osobitnými právnymi predpismi. Ďalšími formami nakladania s údajmi v centrálnom informačnom systéme je ich sprístupňovanie a zverejňovanie, pričom rozdiel medzi týmito dvoma formami spočíva v tom, že pri sprístupnení sa údaje z centrálneho informačného systému poskytujú konkrétnej osobe na základe jej individuálnej žiadosti a pri zverejňovaní ide o hromadné publikovanie týchto údajov vopred neurčitému počtu subjektov.   

K § 3

           V § 3 sa definuje centrálny informačný systém, a to jednak z hľadiska jeho obsahu a na druhej strane sa charakterizuje ako súčasť, resp. časť širšieho celku, ktorým štátny informačný systém. Uvedená charakteristika centrálneho informačného systému vychádza z § 2 ods. 2 zákona Národnej rady č. 162/1995 Z.z. o štátnom informačnom systéme, ktorý vymedzuje časť štátneho informačného stému ako informačný systém v pôsobnosti ústredného štátneho orgánu, tomto prípade ministerstva.

K § 4
 
           V súlade so zákonom o súdoch sa vymedzuje rozsah spracúvaných údajov s členením na úrovni súdov a na úrovni ministerstva. 

K § 5 

           Ustanovuje sa forma spracúvania údajov v centrálnom informačnom systéme, a to v listinnej a elektronickej forme.
           
K § 6

           Upravuje sa forma listinného spracovania údajov v centrálnom informačnom systéme s odkazmi na príslušné právne predpisy, ktoré upravujú formu listinného spracovania údajov.  

K § 7

           Upravuje sa elektronická forma spracovania údajov v centrálnom informačnom systéme, pričom sa vychádza z toho, že pre nasadenie príslušných programových prostriedkov je ich potrebné schválenie ministerstvom. Vychádza sa z § 71 ods. 1 písm. e) bod prvý a § 73 ods. 1 zákona o súdoch. 

K § 8

           Rámcovo sa upravuje proces schvaľovania projektu, na základe ktorého dochádza v zavedeniu určitej aplikácie za účelom spracovaniu údajov v centrálnom informačnom systéme. Vypracovaniu samotného projektu predchádza vypracovanie projektovej úlohy, ktorá je zdôvodnením a podnetom k vypracovaniu projektu. V zmysle odseku 2 projektovú úlohu môžu vypracovať súdy alebo ministerstvo. Ak dôjde k schváleniu projektovej úlohy, ministerstvo buď samo alebo v spolupráci s iným subjektom, či už orgánom verejnej správy alebo podnikateľským subjektom zabezpečí vypracovanie projektu. Obdobne aj samotný spôsob realizácia projektu je plne v pôsobnosti ministerstva, pričom ministerstvo rozhodne o spôsobe realizácie projektu (buď samo, alebo v spolupráci s iným subjektom, či už orgánom verejnej moci alebo podnikateľským subjektom participujúcim na vypracovaní projektu).  

K § 9

           Ide o splnomocňujúce ustanovenie, na základe ktoré ministerstvo upraví podrobnosti príprave projektov, ich realizácii a prevádzke aplikácii, ktoré sú výsledkom realizácie projektov. 

K § 10 a 11

           Upravuje sa spôsob poskytovania údajov a to jednak medzi ministerstvom a súdmi, teda v rámci informačného systému (§ 10) a na druhej strane medzi informačným systémom a inými subjektami (§ 11). Pri poskytovaní údajov z centrálneho informačného systému  iným orgánom verejnej moci sa vychádza z toho, že tieto sa poskytujú len, ak tak ustanoví osobitný zákon, pričom podrobnosti tejto spolupráce pri poskytovaní údajov z centrálneho informačného systému môžu byť predmetom dohôd (tzv. správne dohody) medzi ministerstvom a súdmi na jednej strane a inými orgánmi verejnej (napr. prokuratúra, Policajný zbor, daňové orgány a pod.) moci na strane druhej.            V § 11 ods. 3 sa upravuje postup poskytovania údajov (v súlade s definíciou podľa § 2, teda za účelom ďalšieho spracovania) aj fyzickým osobám alebo právnickým osobám, pričom poskytovanie týchto údajov je možné len ak sú tieto v súlade osobitnými zákonmi verejne prístupné.    

K § 12

           V súlade s § 2 písm. c) sa údaje z centrálneho informačného systému môžu sprístupniť na základe  individuálnej žiadosti napr. podľa zákona o slobodnom prístupe k informáciám. Ďalej o sprístupnenie údajov pôjde aj v prípade nazeranie do spisu podľa procesných predpisov upravujúcich občianske súdne konanie a trestné konanie.        

K § 13

           Od sprístupňovania údajov podľa § 12 je potrebné odlíšiť zverejňovanie údajov, ktorým sa chápe publikovanie voči vopred neurčitému počtu subjektov (sprístupňovanie údajov smeruje voči vopred konkrétnemu subjektu na základe žiadosti). Spravidla pôjde o údaje, ktorých povinnosť  zverejňovanie vyplýva z osobitných zákonov.   

K § 14

           Účinnosť vyhlášky sa navrhuje spolu s účinnosťou zákona o súdoch a  o zmene a doplnení niektorých zákonov., t.j. k 1. aprílu 2005.