Predkladacia správa

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky predkladá v súlade s Programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky po stiahnutí návrhu zákona z rokovania Národnej rady Slovenskej republiky opätovne do medzirezortného pripomienkového konania návrh zákona o opatreniach voči osobám, ktoré nadobudli majetok z nelegálnych príjmov. Vo svojom programovom vyhlásení sa súčasná vláda zaviazala v II. časti „Program vlády“ v kapitole 1 „Demokratický štát“, že „Vláda navrhne prijatie  zákona o preukazovaní pôvodu majetku“.

Dôvodom na vypracovanie predkladaného návrhu zákona bola potreba zabezpečiť, aby všetok majetok na území Slovenskej republiky bol nadobúdaný výlučne spôsobom a postupmi, ktoré sú v súlade s právnym poriadkom Slovenskej republiky a odstrániť existujúce disproporcie medzi legálne nadobudnutým majetkom (majetkovými prírastkami) a skutočným reálnym stavom majetku niektorých fyzických a právnických osôb. 

Legitímnym cieľom predkladanej právnej úpravy je zabezpečenie realizácie verejného záujmu spočívajúceho v zabránení protiprávnemu nadobúdaniu majetku z nelegálnych príjmov. Tento verejný záujem možno vyjadriť ako snahu štátu zabrániť zneužívaniu ústavného práva subjektov slobodne nadobúdať majetok a nakladať s ním na úkor ostatných subjektov a štátu v rozpore s platnou právnou úpravou a legitímny záujem štátu  prijať voči osobám, ktoré takýto majetok vlastnia také opatrenia, ktoré by zamedzili, aby majetok nadobudnutý z nelegálnych príjmov alebo výnos z tohto majetku, mohol slúžiť na ďalšiu protiprávnu činnosť alebo akúkoľvek účasť na nej alebo slúžiť na získavanie nenáležitých výhod.

Problematika odnímania majetku nadobudnutého z nelegálnych príjmov nebola doposiaľ v právnom poriadku Slovenskej republiky upravená. Svojou podstatou sa inštitútu dočasného odňatia dispozície s majetkom najviac približujú trestnoprávne inštitúty trest prepadnutia majetku, trest prepadnutia veci, ochranné opatrenie zhabania veci upravené v Trestnom zákone, avšak v danom prípade ide o tresty, ktoré sa ukladajú ako sankcia za spáchaný trestný čin, resp. v prípade ochranného opatrenia z dôvodu, že trest nemožno uložiť pre niektorú zo zákonom predpokladaných prekážok. 

Rozhodnutie súdu v občianskom súdnom konaní o nadobudnutí majetku z nelegálnych príjmov podľa predkladaného návrhu zákona nie je rozhodnutím o vine osoby na spáchaní trestného činu, ani trestom za tento trestný čin. Aj z tohto dôvodu Európsky súd pre ľudské práva a Európska komisia pre ľudské práva  považujú civilné právne úpravy o odnímaní majetku nadobudnutého z nelegálnych príjmov za zlučiteľné s požiadavkami Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, pretože ich hodnotia ako dovolenú kontrolu používania majetku v súlade so všeobecným záujmom. 

Na príprave návrhu zákona sa podieľali pracovníci viacerých orgánov štátnej správy, odborníci z oblasti právnej teórie i právnej praxe, sudcovia a ústavní právnici. Pri príprave návrhu zákona boli zohľadnené predovšetkým príslušné ustanovenia Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, početná relevantná judikatúra Európskeho súdu pre ľudské práva a rozhodnutia Európskej komisie pre ľudské práva.

Navrhovaná právna úprava je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ako aj s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Predkladaný návrh zákona nepredpokladá zvýšenie nárokov na finančné prostriedky z rozpočtov obcí.

Navrhovaná právna úprava nebude mať dopad na rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov.

Návrh zákona nebude mať priamy dopad na verejné financie. Návrh zákona však môže vyvolať nepriamy dopad na výdavky zo štátneho rozpočtu a môže zakladať nároky na nové pracovné sily. V súvislosti s nárastom zaťaženosti služby finančnej polície Policajného zboru bude zrejme potrebné zvýšiť početné stavy pracovníkov Policajného zboru, ktorí budú plniť úlohy podľa tohto zákona. Obdobne pri rozšírení agendy prokuratúry o úlohy, ktoré prokurátorom ukladá predkladaný návrh zákona bude potrebné zvýšiť početné stavy prokurátorov. Avšak vzhľadom na to, že sa jedná o novú agendu, ktorá doposiaľ v právnom poriadku Slovenskej republiky nebola upravená a zároveň nie je možné odhadnúť počet písomných oznámení, ktoré budú fyzickými osobami alebo právnickými osobami podané podľa tohto zákona, nie je možné vopred ani približne odhadnúť náklady, ktoré  si prijatie predkladanej právnej úpravy vyžiada.

Prerokovanie návrhu zákona Radou hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky nie je potrebné.