NÁVRH
ZÁKON
z .......2004,
o konkurze a reštrukturalizácii

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Prvá časť 
ZÁKLADNÉ  ustanovenia

PRVÁ HLAVA
ÚČEL ZÁKONA A ZÁKLADNÉ ZÁSADY

§ 1

Účelom zákona je upraviť kolektívne uspokojenie veriteľov dlžníka, ktorý je v úpadku speňažením jeho majetku alebo jeho reštrukturalizáciou, za podmienok ustanovených týmto zákonom. 

§ 2

(1)	 Súd, správca, kolektívne orgány veriteľov a dlžník dbajú o to, aby sa dosiahol čo najvyšší výťažok na uspokojenie veriteľov. Postupujú tak, aby sa zabránilo predčasnému zníženiu hodnoty majetku dlžníka, a aby sa zároveň dosiahlo rýchle, efektívne a nestranné usporiadanie majetkových pomerov dlžníka, ktorý je v úpadku.  

(2)	 Ak sú splnené podmienky ustanovené týmto zákonom, fyzická osoba, ktorá je v úpadku sa po usporiadaní jej majetkových pomerov zbaví svojich dlhov.

§ 3

(1)	 Veritelia, ktorí majú v zásade rovnaké práva a oprávnené záujmy majú v konaniach podľa tohto zákona  v zásade rovnaké postavenie; zvýhodňovanie niektorých veriteľov je neprípustné. 

(2)	 Postavenie veriteľov dosiahnuté v dobrej viere pred začatím konania podľa tohto zákona nemá byť rozhodnutím súdu ani úkonom správcu obmedzené alebo zhoršené, ibaže tak ustanovuje tento zákon.

§ 4

Veritelia majú právo na informácie o právnych úkonoch správcu, o rozhodnutiach kolektívnych orgánov veriteľov a o dôvodoch týchto právnych úkonov a rozhodnutí.

DRUHÁ HLAVA
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

§ 5
Dlžník a úpadca

	(1)	 Dlžníkom na účely tohto zákona môže byť každý okrem štátu alebo inej osoby, ak za všetky jej záväzky zodpovedá alebo ručí štát.
	(2)	 Dlžník sa stáva úpadcom okamihom vzniku účinkov povolenia reštrukturalizácie alebo vyhlásenia konkurzu na jeho majetok. 
(3)	 Ak tento zákon ukladá povinnosť dlžníkovi alebo úpadcovi, ktorý je právnickou osobou, má  povinnosti a zodpovedá podľa tohto zákona aj
a)	jej štatutárny orgán prípadne člen tohto orgánu, a v prípade, že je štatutárny orgán kolektívny alebo je štatutárnych orgánov viac, spoločne a nerozdielne každý štatutárny orgán alebo každý jeho člen,
b)	osoba, ktorej funkcia štatutárneho orgánu prípadne jeho člena zanikla, pokiaľ nebola na jej miesto zvolená alebo vymenovaná iná osoba, ak v čase zániku funkcie bol dlžník v úpadku,
c)	nútený správca, ak je dlžníkom právnická osoba v nútenej správe,
d)	likvidátor, ak je dlžníkom právnická osoba v likvidácii.

(4) 	Ak dlžník z dôvodu nedostatku veku alebo rozhodnutia súdu nemá plnú spôsobilosť na právne úkony, povinnosti podľa tohto zákona má zákonný zástupca dlžníka. Ak je dlžník fyzická osoba, ktorá je podnikateľom, má povinnosti podľa tohto zákona každý jej zástupca; ak je zástupcov viac, zodpovedajú za škodu spoločne a nerozdielne. 

§ 6
Úpadok
 
(1) 	Dlžník je v úpadku ak
a)   má viac ako jedného veriteľa a nie je schopný plniť 30 dní po lehote splatnosti viac ako jeden peňažný záväzok,
b)  účtuje podľa osobitného predpisu, má viac ako jedného veriteľa a hodnota jeho  záväzkov presahuje hodnotu jeho majetku, alebo
c)    podá návrh na reštrukturalizáciu alebo návrh na vyhlásenie konkurzu

(2) 	Za jedného veriteľa podľa odsekov 1 a 2 sa považuje aj viac veriteľov, ak ich pohľadávky voči dlžníkovi vznikli rozdelením jednej pohľadávky počas 90 dní pred doručením návrhu na reštrukturalizáciu dlžníka alebo návrhu na vyhlásenie konkurzu na majetok dlžníka na súd.

(3) 	Za jeden záväzok podľa odseku 1 sa považuje aj viac záväzkov, ak vznikli rozdelením jedného záväzku počas 90 dní pred doručením návrhu na reštrukturalizáciu dlžníka alebo návrhu na vyhlásenie konkurzu na majetok dlžníka na súd.

(4)	 Pri zisťovaní hodnoty záväzkov dlžníka a hodnoty majetku dlžníka sa vychádza z ich účtovnej hodnoty, s prihliadnutím na trhovú hodnotu celého majetku dlžníka a na budúce výnosy dlžníka, ak možno odôvodnene predpokladať, že dlžník bude schopný pokračovať v podnikaní.

§ 7
Veritelia a pohľadávky

	(1) Konkurzný veriteľ je veriteľ, ktorého pohľadávka voči dlžníkovi bola splatná pred vyhlásením konkurzu alebo sa vyhlásením konkurzu stala splatnou (ďalej len „konkurzná pohľadávka“).
	
	(2) Reštrukturalizačný veriteľ je veriteľ, ktorého pohľadávka voči dlžníkovi bola splatná pred povolením reštrukturalizácie alebo sa pre účely výkonu práv spojených s touto pohľadávkou považuje za splatnú (ďalej len „reštrukturalizačná pohľadávka“).
	
	(3) Oddelený veriteľ je konkurzný veriteľ alebo reštrukturalizačný veriteľ, ktorého pohľadávka je zabezpečená záložným právom, zádržným právom alebo iným právom, ktoré má podobný obsah a účinky; to platí aj ak takéto právo  bolo zriadené alebo vzniklo podľa cudzieho práva zvoleného alebo určeného v súlade s osobitným predpisom (ďalej len „zabezpečená pohľadávka“).
	
(4) Kvalifikovaný oddelený veriteľ je oddelený veriteľ, ktorého pohľadávka je ako prvá v poradí zabezpečená záložným právom na podnik úpadcu, ak hodnota pohľadávky v čase vyhlásenia konkurzu alebo povolenia reštrukturalizácie je viac ako 70 % hodnoty všetkých záväzkov úpadcu alebo iným právom, ktoré má podobný obsah a účinky; to platí aj ak takéto právo bolo zriadené alebo vzniklo podľa cudzieho práva zvoleného alebo určeného v súlade s osobitným predpisom (ďalej len „kvalifikovaná zabezpečená pohľadávka“).

(5) Nezabezpečený veriteľ je konkurzný veriteľ alebo reštrukturalizačný veriteľ, ktorého pohľadávka nie je zabezpečená záložným právom, zádržným právom alebo iným právom, ktoré má podobný obsah a účinky, ak tento zákon neustanovuje inak; to platí aj ak  takéto právo bolo zriadené alebo vzniklo podľa cudzieho práva zvoleného alebo určeného v súlade s osobitným predpisom (ďalej len „nezabezpečená pohľadávka“). Ak tento zákon neustanovuje inak, v konkurze sa za nezabezpečeného veriteľa považuje aj oddelený veriteľ v rozsahu, v ktorom správca s odbornou starostlivosťou určil, že jeho zabezpečená pohľadávka pravdepodobne nebude uspokojená z oddelenej podstaty a v reštrukturalizácii sa za nezabezpečeného veriteľa považuje aj oddelený veriteľ v rozsahu, v ktorom predkladateľ plánu s odbornou starostlivosťou určil, že jeho zabezpečená pohľadávka nemôže byť z pre ňu zriadeného práva na oddelené uspokojenie uspokojená.

	(6) Podmienený veriteľ je veriteľ pohľadávky voči dlžníkovi, ktorej vznik závisí od splnenia podmienky. Podmieneným veriteľom je najmä Fond ochrany vkladov, Garančný fond investícií a v prípade garančného poistenia Sociálna poisťovňa. 
	
	(7) Podriadený veriteľ je každý nezabezpečený veriteľ, ktorého pohľadávka je spojená s dohodou o záväzku podriadenosti podľa osobitného predpisu.

	(8) Veritelia podstaty sú veritelia, ktorých pohľadávka vznikla po vyhlásení konkurzu a súvisí s činnosťou správcu  (ďalej len „pohľadávka proti podstate“).

	 (9) Veriteľ z prevádzky podniku je veriteľ podstaty, ktorého pohľadávka proti podstate vznikla v súvislosti s prevádzkou podniku dlžníka alebo jeho časti správcom po vyhlásení konkurzu (ďalej len "pohľadávka z prevádzky podniku").

	(10) Veriteľ oddelenej podstaty je veriteľ podstaty, ktorého pohľadávka proti podstate vznikla v súvislosti so správou a speňažovaním oddelenej podstaty a to v rozsahu, v ktorom nesúvisí so žiadnou inou činnosťou správcu(ďalej len "pohľadávka proti oddelenej podstate"). Ak pohľadávka proti podstate okrem toho súvisí aj s inou činnosťou správcu, je pohľadávkou proti oddelenej podstate iba v rozsahu vypočítanom podľa § 213. 

	(11) Veriteľ všeobecnej podstaty je veriteľ podstaty, ktorého pohľadávka proti podstate vznikla v súvislosti so správou a speňažovaním všeobecnej podstaty,  a to v rozsahu, v ktorom nesúvisí so žiadnou inou činnosťou správcu (ďalej len "pohľadávka proti všeobecnej podstate"). Ak pohľadávka proti podstate okrem toho súvisí aj s inou činnosťou správcu, je pohľadávkou proti všeobecnej podstate iba v rozsahu vypočítanom podľa  § 213.
	
	(12)  Veriteľ s nárokom na vylúčenie majetku je veriteľ, ktorý má pohľadávku na vylúčenie majetku z podstaty.

		(13) Prednostný veriteľ je reštrukturalizačný veriteľ, ktorého pohľadávka vznikla po povolení ale pred skončením reštrukturalizácie a pohľadávka, o ktorej tak ustanovuje tento zákon (ďalej len „prednostná pohľadávka“).

	(14) Právo na oddelené uspokojenie má konkurzný alebo reštrukturalizačný veriteľ, ktorého pohľadávka je zabezpečená záložným právom, zádržným právom alebo iným právom, ktoré má podobný obsah a účinky, ak tento zákon neustanovuje inak; to platí aj, ak  takéto právo bolo zriadené alebo vzniklo podľa cudzieho práva zvoleného alebo určeného v súlade s osobitným predpisom           

	(15) Ak úpadca vydal dlhopisy a v súvislosti s týmito dlhopismi majitelia dlhopisov poverili výkonom práv súvisiacich s dlhopismi obchodníka s cennými papiermi ako komisionára, v rozsahu uvedenom v emisných podmienkach dlhopisov takýto obchodník s cennými papiermi vykonáva práva majiteľov dlhopisov vo vlastnom mene a na účet majiteľov dlhopisov; v takom prípade má takýto obchodník s cennými papiermi v stanovenom rozsahu postavenie konkurzného veriteľa alebo reštrukturalizačného veriteľa. 

	(16) Ak úpadca vydal hypotekárne záložné listy alebo dlhopisy zabezpečené právom na oddelené uspokojenie, ak všetci majitelia dlhopisov nepoverili výkonom práv súvisiacich s dlhopismi obchodníka s cennými papiermi ako komisionára, pre účely ich uspokojenia v konkurze sa v súvislosti s takýmito dlhopismi všetci považujú za jediného oddeleného veriteľa, ktorý má jedinú zabezpečenú pohľadávku. 

§ 8
Vymedzenie niektorých pojmov 

	(1) Konaním s odbornou starostlivosťou je
a)	 ak ide o správcu konanie zodpovedajúce konaniu osoby odborne spôsobilej podľa osobitného predpisu
b)	ak ide o inú osobu, konanie so starostlivosťou primeranou jej funkcii alebo postaveniu,
po zohľadnení všetkých informácií, ktoré sú jej dostupné alebo ktoré jej pri vynaložení primeraného úsilia môžu byť dostupné. 

	(2)	Právom na oddelené uspokojenie sa rozumie záložné právo, zádržné právo a akékoľvek iné právo, ktoré má podobný obsah a účinky; to platí aj, ak takéto právo bolo zriadené alebo vzniklo podľa cudzieho práva zvoleného alebo určeného v súlade s osobitným predpisom. 

	(3)	Spriaznenou osobou právnickej osoby je

a)	jej štatutárny orgán alebo člen štatutárneho orgánu, jej vedúci zamestnanec, jej prokurista a člen jej dozornej rady,

b) 	osoba, ktorá má nad ňou kontrolu alebo spoločnú kontrolu alebo v nej má kvalifikovanú účasť; ak ide o právnickú osobu  považuje sa za spriaznenú osobu aj jej štatutárny orgán, člen štatutárneho orgánu, vedúci zamestnanec a prokurista 

c) 	osoba blízka 

1.	jej štatutárnemu orgánu alebo členovi štatutárneho orgánu, členovi jej dozornej      rady, jej vedúcemu zamestnancovi, jej prokuristovi, 
2.	štatutárnemu orgánu osoby, ktorá má nad ňou kontrolu alebo spoločnú kontrolu,  členovi štatutárneho orgánu takejto osoby, členovi dozornej rady takejto osoby, vedúcemu zamestnancovi a prokuristovi takejto osoby,  alebo fyzickej osobe, ktorá má nad ňou kontrolu alebo spoločnú kontrolu, 

d) 	právnická osoba, v ktorej má  niektorá z osôb uvedených v písmenách a) až c) kvalifikovanú účasť alebo nad ktorou má kontrolu alebo spoločnú kontrolu, alebo ktorá má kontrolu alebo spoločnú kontrolu nad niektorou z osôb uvedených v písmenách a) až c), alebo

e) 	osoba pod jej kontrolou alebo spoločnou kontrolou alebo osoba, v ktorej má kvalifikovanú účasť.

(4) 	Spriaznenou osobou fyzickej osoby je jej blízka osoba a právnická osoba, nad ktorou má fyzická osoba alebo jej blízka osoba kontrolu, spoločnú kontrolu alebo v ktorej má kvalifikovanú účasť.

(5) 	Kontrola na účely tohto zákona je možnosť vykonávať rozhodujúci vplyv na činnosť osoby, najmä prostredníctvom

a)	vlastníckych práv alebo iných práv k podniku tejto osoby alebo k jeho časti,
b)	práv,  alebo na základe iných skutočností, ktoré umožňujú vykonávať rozhodujúci vplyv na  zloženie, hlasovanie alebo rozhodovanie orgánov osoby.

(6) 	Spoločná kontrola na účely tohto zákona je možnosť uplatňovať rozhodujúci vplyv na činnosť  inej osoby dvoma alebo viacerými podnikateľmi.

(7)	Kvalifikovanou účasťou na účely tohto zákona je priamy alebo nepriamy podiel alebo ich súčet, ktorý predstavuje aspoň 5% na základnom imaní právnickej osoby alebo na hlasovacích právach v právnickej osobe alebo možnosť uplatňovania vplyvu na riadenie tejto právnickej osoby porovnateľného s vplyvom zodpovedajúcim tomuto podielu.

(8)	Obvyklou trhovou cenou je cena, ktorú používajú nezávislé osoby v porovnateľných obchodných alebo finančných vzťahoch za porovnateľných podmienok.

(9)	Zmluva o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát je zmluva uzavretá s bankou alebo finančnou inštitúciou podľa osobitného predpisu5, vo vzťahu k jednému alebo viacerým derivátovým obchodom, repo obchodom, pôžičkám cenných papierov, obchodom s devízovými hodnotami alebo iným obchodom uzavretým mimo organizovaného verejného trhu alebo upravujúca také obchody, ktorá upravuje výpočet výšky jediného čistého záväzku vo vzťahu k skutočným alebo odhadovaným stratám alebo skutočným alebo odhadovaným ziskom, vzniknutým v súvislosti s ukončením alebo zrušením jedného alebo viacerých obchodov uzavretých v súvislosti s takou zmluvou alebo podľa takej zmluvy.

(10)	 Záverečným vyrovnaním ziskov a strát je výpočet, v súlade s podmienkami zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, výšky jediného čistého záväzku vo vzťahu k skutočným alebo odhadovaným stratám alebo skutočným alebo odhadovaným ziskom, vzniknutým v súvislosti s ukončením alebo zrušením jedného alebo viacerých obchodov uzavretých v súvislosti s takou zmluvou o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát alebo podľa takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát. Spôsob výpočtu výšky takého jediného čistého záväzku si zmluvné strany dohodnú v zmluve o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, pričom výpočet sa uskutočňuje s ohľadom na skutočné alebo odhadované straty alebo skutočné alebo odhadované zisky zmluvných strán týkajúce sa akýchkoľvek platieb alebo plnení, ktoré by boli uhradené alebo uskutočnené, ak by nedošlo k udalosti, ktorá spôsobila ukončenie alebo zrušenie jedného alebo viacerých takých obchodov, vrátane akýchkoľvek nákladov alebo výnosov vzniknutých v súvislosti s takým ukončením alebo zrušením; výpočet môže vychádzať z kotácií úrokových sadzieb, výmenných kurzov alebo cien získaných od iných účastníkov príslušných finančných trhov v súvislosti s takými ukončenými alebo zrušenými obchodmi.
   (11 ) Ujdením veci alebo iného majetku z majetku dlžníka sa rozumie  zmenšenie majetku dlžníka o takúto vec alebo iný majetok v dôsledku právneho úkonu dlžníka, alebo nenadobudnutie takejto veci alebo iného majetku do majetku dlžníka v dôsledku akéhokoľvek právneho úkonu dlžníka.

§ 9
Správca

	Správcom je osoba zapísaná v zozname správcov podľa osobitného predpisu6.

DRUHÁ ČASŤ
 
PREDCHÁDZANIE ÚPADKU

§ 10
Povinnosť predchádzať úpadku

	(1) Dlžník je povinný predchádzať úpadku. Ak dlžníkovi hrozí úpadok, je povinný vynaložiť všetko úsilie na odvrátenie hroziaceho úpadku. 

	(2) Dlžník účtujúci podľa osobitného predpisu1 je povinný najmä 

a)	sústavne sledovať vývoj svojej finančnej situácie ako aj svoju krátkodobú a dlhodobú platobnú schopnosť,

b)	prijať opatrenia, ktoré mu umožnia včas zistiť jeho platobnú neschopnosť a predĺženie,

c)	zaoberať sa s odbornou starostlivosťou každou skutočnosťou, ktorá odôvodňuje predpoklad súčasnej alebo budúcej platobnej neschopnosti alebo predĺženia,

	(3) Dlžník, ktorému hrozí úpadok, je povinný včas a pravdivo informovať svojich najväčších veriteľov, ktorí majú voči nemu najvyššie pohľadávky, najmä banky a iné osoby poskytujúce mu finančné služby, o svojej finančnej situácii a o opatreniach, ktoré majú smerovať k odvráteniu hroziaceho úpadku.

	(4)Povinnosť predchádzať úpadku podľa tohto zákona má aj

a)	štatutárny orgán člen štatutárneho orgánu, ak je dlžníkom právnická osoba,
b)	nútený správca, ak je dlžníkom právnická osoba v nútenej správe,
c)	likvidátor, ak je dlžníkom právnická osoba v likvidácii,
d)	zákonný zástupca dlžníka, ak dlžník nemá plnú spôsobilosť na právne úkony.

§ 11
Neformálna reštrukturalizácia

Veriteľ vyhodnocuje informácie od dlžníka a podľa okolností môže navrhnúť dlžníkovi  neformálnu reštrukturalizáciu, alebo sa pripojí k návrhu neformálnej reštrukturalizácie iných veriteľov. Ak nie je medzi dlžníkom a veriteľom výslovne dohodnuté inak, z tohto konania veriteľovi nevznikajú žiadne práva ani povinnosti.

Tretia časť 
Spoločné ustanovenia

PRVÁ HLAVA
ÚKONY PRED PODANÍM NÁVRHU

§ 12
Poverenie reštrukturalizačného správcu 

(1) Ak dlžníkovi hrozí úpadok, ktorému nemožno predísť, je povinný v dostatočnom časovom predstihu poveriť reštrukturalizačného správcu vypracovaním reštrukturalizačného posudku. Túto povinnosť nemá, ak je poverený reštrukturalizačný správca podľa odseku 2, ak nie je možné zachovať prevádzku podniku dlžníka alebo jeho podstatnej časti alebo ak nie je pravdepodobné, že povolením reštrukturalizácie sa získa vyššia hodnota  výťažku na uspokojenie veriteľov ako vyhlásením konkurzu.

(2) Poveriť reštrukturalizačného správcu vypracovaním reštrukturalizačného posudku môže aj veriteľ, ak sa dohodol s dlžníkom na poskytnutí potrebnej súčinnosti alebo ak v súlade so zákonom získal potrebné informácie inak. Dohoda medzi dlžníkom a veriteľom o poverení správcu nezbavuje dlžníka povinnosti podať včas návrh na povolenie reštrukturalizácie alebo návrh na vyhlásenie konkurzu.

(3) Dlžník a veriteľ, ak poverili reštrukturalizačného správcu vypracovaním reštrukturalizačného posudku  a dlžník ak uzavrel dohodu o súčinnosti s veriteľom podľa odseku 2 sú povinní poskytnúť reštrukturalizačnému správcovi poverenému vypracovaním reštrukturalizačného posudku požadovanú súčinnosť ako aj informácie a dokumenty potrebné na riadne vypracovanie reštrukturalizačného posudku. 

(4) Po preskúmaní informácii o dlžníkovi je reštrukturalizačný správca povinný odmietnuť vypracovanie reštrukturalizačného posudku, ak s odbornou starostlivosťou zistí, že nie sú splnené predpoklady na podanie návrhu na povolenie reštrukturalizácie podľa § 14 ods. 3; toto je odmietnutie je povinný dlžníkovi písomne oznámiť spolu s odôvodnením.	

(5) Reštrukturalizačný správca je povinný pri vypracovaní reštrukturalizačného posudku postupovať nestranne a s odbornou starostlivosťou. Reštrukturalizačný správca zodpovedá dlžníkovi a veriteľom za škodu , ktorú im spôsobí porušením tejto povinnosti; to neplatí ak preukáže, že škoda vznikla v dôsledku nedostatku súčinnosti dlžníka. 

(6) Reštrukturalizačný správca je povinný zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa pri výkone svojej činnosti dozvedel; tejto povinnosti ho môže zbaviť úplne alebo sčasti len súd, ktorý rozhoduje alebo rozhodol o povolení reštrukturalizácie.

§ 13
Reštrukturalizačný posudok

	(1) Reštrukturalizačný posudok obsahuje najmä

a)	názov alebo obchodné meno a sídlo dlžníka, ak je právnickou osobou alebo obchodné meno a miesto podnikania dlžníka, aj je fyzickou osobou, IČO a podrobnú charakteristiku podnikateľskej činnosti dlžníka;  

b)	podrobný opis finančnej situácie dlžníka s uvedením dôvodov, pre ktoré sa dlžník dostal do úpadku;    

c)	opis opatrení, ktoré dlžník uskutočnil pri predchádzaní úpadku a na zachovanie prevádzky podniku alebo jeho časti;   

d)	analýzu veriteľov dlžníka z hľadiska ich práv a ekonomických záujmov s návrhom ich možného rozdelenia do skupín podľa § 90 ;  

e)	podrobnú analýzu za akých podmienok je možné zachovať prevádzku podniku dlžníka alebo jeho podstatnej časti, opatrení potrebných na splnenie takých podmienok a okolnosti, ktoré nasvedčujú tomu, že takéto opatrenia budú uskutočniteľné;

f)	analýzu možných spôsobov reštrukturalizácie a podmienok uskutočniteľnosti jedného alebo viacerých spôsobov reštrukturalizácie spolu s odôvodnením prečo je  pravdepodobné, že v prípade povolenia reštrukturalizácie bude získaná vyššia hodnota výťažku na uspokojenie veriteľov, ako by bola získaná, ak by bol vyhlásený konkurz na majetok dlžníka;

g)	návrh rozsahu obmedzenia dlžníka nakladať so svojím majetkom a vykonávať svoju činnosť predchádzajúcim písomným súhlasom správcu, po povolení reštrukturalizácie. 

(2)	Reštrukturalizačný posudok môže v prílohe obsahovať návrh reštrukturalizačného plánu a záväzné vyjadrenia dlžníka a jedného alebo viacerých veriteľov dlžníka k návrhu reštrukturalizačného plánu.  

DRUHÁ HLAVA 
NÁVRH

§ 14

(1) Návrh na povolenie reštrukturalizácie alebo návrh na vyhlásenie konkurzu podáva za podmienok ustanovených týmto zákonom na príslušnom konkurznom súde (ďalej len „súd“) dlžník alebo veriteľ alebo iná osoba povinná podať návrh za dlžníka. 
 (2) Návrh na povolenie reštrukturalizácie možno podať len na dlžníka, ktorý je podnikateľom. 
(3) Návrh na povolenie reštrukturalizácie sa podáva, ak možno odôvodnene predpokladať zachovanie prevádzky podniku dlžníka alebo jeho podstatnej časti a ak je pravdepodobné, že povolením reštrukturalizácie sa získa vyššia hodnota výťažku na uspokojenie veriteľov dlžníka ako vyhlásením konkurzu.  
§ 15
Veriteľský návrh
(1) Veriteľ je oprávnený podať návrh na povolenie reštrukturalizácie alebo návrh na vyhlásenie konkurzu, ak možno odôvodnene predpokladať, že dlžník je v úpadku.
 (2) Úpadok dlžníka možno odôvodnene predpokladať najmä, ak
a)	dlžník vyhlási voči viac ako jednému veriteľovi, že nie je schopný (s)plniť svoje splatné záväzky alebo že zastavuje platby po dobu dlhšiu ako 30 dní,

b)	dlžník nesplnil 30 dní po lehote splatnosti viac ako jeden záväzok vykonateľný podľa osobitného predpisu napriek písomnej výzve veriteľa na plnenie, v ktorej bol upozornený na možný predpoklad platobnej neschopnosti, 

c)	je záväzok  nepochybný.

	(3) Záväzok je nepochybný, ak o ňom veriteľ písomne vyhlási, že je nezaplatený a ak vzniká z písomnej zmluvy alebo jednostranného vyhlásenia zaväzujúceho na plnenie záväzku, cenného papiera alebo písomného uznania dlhu, okrem prípadu ak

a)	dlžník povinnosť splniť záväzok spochybnil v konaní na súde, rozhodcovskom alebo inom orgáne, a
 
b)	svoju schopnosť splniť záväzok preukázal zložením nárokovanej sumy do úradnej úschovy podľa osobitných predpisov.

Za nepochybný sa nepovažuje záväzok na náhradu škody, záväzok z dôvodu nároku na zľavu z ceny, záväzok na vydanie bezdôvodného obohatenia, záväzok na plnenie z titulu zmluvnej pokuty, ani záväzok vyplývajúci z odstúpenia od zmluvy. 

§ 16
Dlžnícky návrh
(1) Dlžník, ktorý je v úpadku, je povinný podať do 30 pracovných dní odo dňa kedy sa dozvedel alebo sa pri zachovaní odbornej starostlivosti mohol dozvedieť, že je v úpadku návrh na povolenie reštrukturalizácie, alebo ak nie sú splnené predpoklady na podanie návrhu na povolenie reštrukturalizácie, návrh na vyhlásenie konkurzu. Dlžník je povinný podať návrh na reštrukturalizáciu do 15 dní, ak  v lehote na vyjadrenie predložil súdu podľa § 32 ods. 2 písm. b) dôkaz o tom, že poveril správcu vypracovaním reštrukturalizačného posudku a správca toto poverenie prijal.
(2) Ak je dlžník právnickou osobou v likvidácii, má povinnosť podať návrh na vyhlásenie konkurzu, len ak hodnota jeho záväzkov presiahne hodnotu jeho majetku.
 (3) Povinnosť riadne a včas podať návrh podľa tohto zákona má aj
a)	štatutárny orgán alebo člen štatutárneho orgánu, ak je dlžníkom právnická osoba,
b)	osoba, ktorej funkcia štatutárneho orgánu alebo člena štatutárneho orgánu zanikla, pokiaľ nebola na jej miesto zvolená alebo vymenovaná iná osoba, ak v čase zániku funkcie bol dlžník v úpadku,
c)	nútený správca, ak je dlžníkom právnická osoba v nútenej správe,
d)	likvidátor, ak je dlžníkom právnická osoba v likvidácii,
e)	zákonný zástupca dlžníka, ak dlžník nemá plnú spôsobilosť na právne úkony.

§ 17
Náležitosti návrhu 

(1)	Návrh na povolenie reštrukturalizácie a návrh na vyhlásenie konkurzu musí spĺňať náležitosti podľa osobitného predpisu. Navrhovateľ, okrem prípadu, ak návrh na vyhlásenie konkurzu podáva veriteľ, je k návrhu povinný  pripojiť
  
a)	úplný zoznam dlžníkovho majetku v čase podania návrhu,
  
b)	úplný zoznam dlžníkových záväzkov v čase podania návrhu, 

c)	ak dlžník vedie účtovníctvo podľa osobitných predpisov1, jeho poslednú riadnu účtovú závierku a jeho poslednú mimoriadnu účtovnú závierku, ak bola vyhotovená neskôr než je deň vyhotovenia riadnej účtovnej závierky, vždy spolu so správou audítora, ak bola vyhotovená, a

d)	zoznam všetkých spriaznených osôb dlžníka. 

(2)	Ak navrhovateľ podáva návrh na povolenie reštrukturalizácie, je povinný k návrhu pripojiť aj reštrukturalizačný posudok. Ak je navrhovateľom na povolenie reštrukturalizácie veriteľ dlžníka, musí k návrhu pripojiť aj podpísané vyhlásenie dlžníka, že je v úpadku. 

(3)	Ak návrh na vyhlásenie konkurzu podáva dlžník, je povinný k návrhu pripojiť aj vyhlásenie, či jeho majetok po speňažení bude zrejme postačovať na úhradu paušálnej odmeny a paušálnych nákladov správcu za obdobie jedného roka od vyhlásenia konkurzu (ďalej len „majetnosť“) vo výške stanovenej vykonávajúcim predpisom vydaným ministerstvom . Ak návrh na vyhlásenie konkurzu podáva veriteľ, musí k  návrhu uviesť okolnosti, ktoré odôvodňujú predpoklad, že dlžník je v úpadku.

§ 18
Preddavok

	(1) Dlžník alebo veriteľ, ak podáva návrh na vyhlásenie konkurzu, je povinný súčasne s návrhom zložiť na účet súdu preddavok na úhradu odmeny predbežného správcu. 

	(2)	Ak neuhradí preddavok dlžník, ktorý je fyzickou osobou, nemôže sa domáhať zbavenia svojich dlhov podľa § 230.

ZODPOVEDNOSŤ ZA NÁVRH

§19
Zodpovednosť dlžníka za nepodanie návrhu

(1) Ten, kto poruší povinnosť riadne a včas podať návrh na povolenie reštrukturalizácie alebo návrh na vyhlásenie konkurzu, zodpovedá veriteľom za škodu, ktorú im tým spôsobí, ibaže preukáže, že konal s odbornou starostlivosťou. Ak je zodpovedných osôb viac, zodpovedajú za škodu spoločne a nerozdielne. 
(2) Povinnosť riadne a včas podať návrh na povolenie reštrukturalizácie alebo návrh na vyhlásenie konkurzu sa nepovažuje za splnenú, ak konanie o návrhu na vyhlásenie konkurzu alebo o návrhu na povolenie reštrukturalizácie je z dôvodu na strane navrhovateľa zastavené najmä pre podanie neúplného návrhu, neuhradenie preddavku na úhradu odmenu predbežného správcu alebo neuhradenie súdneho poplatku.
(3) Ak návrh na povolenie reštrukturalizácie alebo návrh na vyhlásenie konkurzu nebol podaný riadne a včas, predpokladá sa, že výška škody, ktorá tým veriteľovi vznikla, je rozdiel medzi hodnotou preukázanej pohľadávky veriteľa a hodnotou majetku, ktorý pripadol na jeho uspokojenie, ak ten, kto bol povinný podať návrh nepreukáže opak.   

§20
Všeobecná zodpovednosť za návrh

Ak je konanie zastavené z dôvodov nedostatku náležitostí návrhu, neuhradenia súdneho poplatku, alebo z dôvodov späťvzatia návrhu, zodpovedá každý navrhovateľ a každá osoba, ktorá je oprávnená alebo povinná podať návrh veriteľom za škodu, ktorá im vznikla v dôsledku vzniku účinkov podania návrhu. Tejto povinnosti sa takáto osoba zbaví, ak preukáže, že vzniku škody nemohla zabrániť ani pri vynaložení odbornej starostlivosti. Ak je osôb zodpovedných za škodu viac, zodpovedajú za škodu spoločne a nerozdielne. 
	
§ 21
Zodpovednosť veriteľa za návrh na vyhlásenie konkurzu

Ak je návrh veriteľa na vyhlásenie konkurzu zamietnutý pre nezistenie úpadku, nezloženie preddavku na odmenu predbežného správcu, alebo späťvzatie návrhu, zodpovedá veriteľ dlžníkovi za škodu, ktorá dlžníkovi v súvislosti s podaním návrhu vznikla, ibaže preukáže, že pri podávaní návrhu postupoval s odbornou starostlivosťou.

TRETIA HLAVA
ÚČINKY PODANIA NÁVRHU
§ 22
(1) Účinky podania návrhu na povolenie reštrukturalizácie alebo návrhu na vyhlásenie konkurzu (ďalej len „podanie návrhu“) nastanú okamihom zverejnenia informácie o podaní návrhu v obchodnom vestníku.
(2) Podanie návrhu má tieto účinky 
a)	pre pohľadávku proti dlžníkovi nemožno nariadiť výkon rozhodnutia alebo vydať poverenie na vykonanie exekúcie ani viesť výkon rozhodnutia alebo vykonávať exekúciu; už začaté konania o výkon rozhodnutia alebo exekučné konania sa prerušujú,
b)	veriteľ, ktorého pohľadávka je zabezpečená právom na oddelené uspokojenie, nemôže začať ani pokračovať vo výkone tohto práva,
(3) Podanie návrhu na povolenie reštrukturalizácie má okrem účinkov podľa odseku 2 aj tieto účinky
a)	veriteľ nemôže odstúpiť od zmluvy o vzájomnom plnení ani od nájomnej zmluvy ani takúto zmluvu vypovedať,
b)	veriteľ nemôže odstúpiť od zmluvy o kúpe prenajatej veci ani od nájomnej zmluvy, v súvislosti s ktorou bola zmluva o kúpe prenajatej veci uzatvorená, ani od inej podobnej zmluvy, ani takúto zmluvu vypovedať, ak je dlžník nájomcom alebo ak má dlžník postavenie obdobné nájomcovi,
c)	veriteľ nemôže odstúpiť od zmluvy, z ktorej má ako predávajúci právo výhrady vlastníckeho práva ani takúto zmluvu vypovedať ani sa zmocniť alebo inak domáhať vydania majetku, na ktorý sa takáto výhrada vlastníckeho práva vzťahuje,
d)	veriteľ nemôže voči dlžníkovi započítať svoju pohľadávku.
(3) Ustanovenie odseku 1 písm. a) a b) sa nepoužije v prípade, ak nebolo prerušené konanie o návrhu na vyhlásenie konkurzu a ak právo na oddelené uspokojenie bolo zriadené na majetok, ktorým je finančná hotovosť, pohľadávka z účtu v banke, štátny dlhopis3 alebo kótovaný cenný papier4, a zabezpečená pohľadávka je splatná.
 (4) Účinky podania návrhu zanikajú dňom, kedy sa v obchodnom registri zverejní
a)	uznesenie o zastavení konania o návrhu na povolenie reštrukturalizácie alebo uznesenie o zastavení konania o návrhu na vyhlásenie konkurzu, 
b)	uznesenie o zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu alebo uznesenie o zamietnutí návrhu na reštrukturalizáciu  alebo 
c)	uznesenie o povolení reštrukturalizácie  alebo uznesenie o vyhlásení konkurzu. 
§ 23
Povinnosti dlžníka po podaní návrhu
(1) Po doručení dlžníkovho návrhu na povolenie reštrukturalizácie alebo návrhu na vyhlásenie konkurzu na súd alebo po zverejnení veriteľovho návrhu na povolenie reštrukturalizácie alebo návrhu na vyhlásenie konkurzu v obchodnom vestníku je dlžník povinný zdržať sa konania smerujúceho k zmenšeniu jeho majetku a v rámci svojho podnikania vykonávať len bežnú obchodnú činnosť. 
(2) Právny úkon mimo bežnej obchodnej činnosti môže dlžník urobiť len, ak 
a)	následkom právneho úkonu sa hodnota jeho majetku zvýši alebo 
b)	právny úkon je potrebný na dosiahnutie účelu reštrukturalizácie a reštrukturalizačný správca, ktorý vypracoval reštrukturalizačný posudok, s vykonaním právneho úkonu súhlasil alebo ak k takému úkonu dal súhlas predbežný správca, ak bol ustanovený.
 (3) Bežnou obchodnou činnosťou nie je najmä   
a)	vykonanie odporovateľného právneho úkonu podľa tohto zákona,
b)	založenie obchodnej spoločnosti, družstva alebo inej právnickej osoby, a nadobudnutie alebo prevod účasti na týchto osobách,
c)	prevod alebo prenájom nehnuteľnosti alebo iného majetku, ktorého hodnota predstavuje významný podiel na celkovej hodnote majetku dlžníka a ich zaťaženie vecným bremenom,
d)	uzatvorenie zmluvy o úvere, pôžičke alebo inom dočasnom poskytnutí alebo prijatí peňažných prostriedkov,
e)	poskytnutie zabezpečenia cudzieho záväzku alebo prevzatie alebo pristúpenie k cudziemu záväzku, alebo poskytnutie odškodnenia za škodu spôsobenú treťou osobou,
f)	zriadenie  práva na oddelené uspokojenie na existujúci alebo budúci majetok dlžníka, 
g)	poskytnutie daru z majetku dlžníka,
h)	odmietnutie daru alebo dedičstva, ibaže je predlžené,
i)	vykonanie právneho úkonu, ktorým môžu byť ukrátené záujmy veriteľov na uspokojení ich pohľadávok,
j)	vykonanie právneho úkonu smerujúceho k vzniku alebo zmene práv alebo povinností uvedených v písmene a) až i).

§ 24
Práva a povinnosti správcu po podaní návrhu na povolenie reštrukturalizácie

(1) Po podaní návrhu na povolenie reštrukturalizácie je správca povinný s odbornou starostlivosťou dohliadať na činnosť dlžníka najmä, aby nedošlo k zníženiu hodnoty majetku dlžníka a k právnym úkonom, ktoré môžu znižovať pravdepodobnosť že reštrukturalizačný plán bude môcť byť vypracovaný, schválený, potvrdený a splnený.  Správca zodpovedá veriteľom za škodu, ktorú im spôsobí porušením týchto povinností.

(2) Správca je povinný na požiadanie dlžníka rozhodnúť o povolení alebo zamietnutí právneho úkonu mimo bežnej obchodnej činnosti dlžníka.

(3) Dlžník je povinný na požiadanie správcu poskytnúť mu v lehote ním určenej požadovanú súčinnosť a všetky informácie o svojich právnych úkonoch.

	(4) Správca má právo kedykoľvek zvolať valné zhromaždenie úpadcu, ktorým je  obchodná spoločnosť. Na zvolanie a konanie valného zhromaždenia sa primerane použijú ustanovenia všeobecného predpisu s tým, že valnému zhromaždeniu predsedá správca.  

§ 25
Ustanovenie predbežného správcu

(1)	Ak dlžník v návrhu na vyhlásenie konkurzu, vyhlási, že je nemajetný, alebo súd má pochybnosti o pravdivosti jeho vyhlásenia a dlžník alebo iná osoba zloží na účet súdu preddavok na úhradu odmeny predbežného správcu, súd aj bez návrhu ustanoví dlžníkovi predbežného správcu.

(2)	 V konaní o návrhu veriteľa na vyhlásenie konkurzu môže súd ustanoviť predbežného správcu, ak 

a)	okolnosti nasvedčujú,  že dlžník je v úpadku,

b)	dlžník vyhlásil, že je nemajetný alebo podľa úvahy súdu existujú pochybnosti o pravdivosti vyhlásenia dlžníka o jeho majetnosti alebo ak sa dlžník k otázke nemajetnosti nevyjadril, 

c)	veriteľ uhradil preddavok na úhradu odmeny predbežného správcu.

(3)	Súd dbá pri výbere predbežného správcu na záujmy konkurzných veriteľov, na ochranu ich práv a oprávnených záujmov a na splnenie účelu  zákona.  

(4)	Súd najmä dbá na to, aby ustanovený predbežný správca mal dostatočné personálne, materiálne a odborné predpoklady a pokiaľ možno tiež skúsenosti potrebné na efektívne plnenie povinností v  oblasti, v ktorej úpadca podniká.  Súd tiež dbá na to, aby ustanovil predbežného správcu, ktorého výška poistného krytia za zodpovednosť za škodu  je primeraná hodnote majetku úpadcu. 

(5)	Pred rozhodnutím o ustanovení predbežného správcu sa súd môže obrátiť na ministerstvo alebo na jedného alebo viacerých správcov za účelom zistenia predpokladov podľa odseku 4.  

(6)	Predbežný správca je povinný prijať ustanovenie do funkcie súdom, ak tomu nebránia závažné dôvody. 

(7)	Predbežný správca je povinný odmietnuť ustanovenie do funkcie súdom, ak by vzhľadom na jeho vzťah s úpadcom, veriteľom alebo spriaznenou osobou úpadcu alebo veriteľa bolo možné mať pochybnosti o nestrannosti výkonu jeho funkcie.

§ 26
Zánik funkcie predbežného správcu a jeho odmena

(1)	Ak súd zistí, že zanikli dôvody, ktoré viedli k ustanoveniu predbežného správcu, zbaví ho funkcie aj bez návrhu; inak predbežný správca vykonáva svoju funkciu až do vzniku účinkov vyhlásenia konkurzu alebo do vydania rozhodnutia o zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu alebo do zastavenia konania o návrhu na vyhlásenie konkurzu.

(2)	Odmena a úhrada výdavkov predbežného správcu sa vypláca podľa rozhodnutia súdu z preddavku na úhradu odmeny predbežného správcu. 

(3)	Ak odmena a priznaná suma na úhradu hotových výdavkov prevyšujú sumu zloženého preddavku a bol vyhlásený konkurz, predbežný správca si rozdiel medzi preddavkom a priznanou sumou môže uplatniť ako veriteľ všeobecnej podstaty. 

(4) 	Ak je výška nároku predbežného správcu na odmenu a úhradu výdavkov nižšia ako je suma zložená ako preddavok súd nevyužitú časť preddavku vráti zložiteľovi.

§ 27
Osobitné procesné ustanovenia

(1) O otázkach predbežnej správy rozhoduje súd uznesením. Odvolanie predbežného správcu je prípustné proti uzneseniu o zbavení predbežného správcu jeho funkcie a  uzneseniu o výške odmeny a hotových výdavkov predbežného správcu. Proti uzneseniu o výške odmeny a hotových výdavkov predbežného správcu môže podať odvolanie aj zložiteľ preddavku na úhradu tejto odmeny. V ostatných prípadoch týkajúcich sa predbežnej správy odvolanie nie je prípustné.

(2) Súd zabezpečí zverejnenie uznesení týkajúcich sa predbežnej správy bezodkladne po ich vydaní v obchodnom vestníku, ak tento zákon   neustanovuje inak. 

§ 28
Práva a povinnosti predbežného správcu

(1) Predbežný správca má rovnaké práva ako konkurzný správca pri zisťovaní a zabezpečovaní majetku dlžníka.

(2) Predbežný správca môže predovšetkým požadovať, aby dlžník alebo, osoby povinné podať návrh na vyhlásenie konkurzu doručili predbežnému správcovi  v ním určenej lehote, ktorá nemôže byť kratšia ako päť pracovných dní, zoznam dlžníkovho majetku a záväzkov, ako aj informácie o právnych úkonoch dlžníka v ním požadovanom rozsahu. Tieto osoby sú povinné tejto požiadavke vyhovieť a poskytnúť predbežnému správcovi všetku súčinnosť v rovnakom rozsahu ako by ju boli povinné poskytnúť správcovi. 

	(3) Predbežný  správca je povinný najmä
 
a)	preskúmať s odbornou starostlivosťou dlžníkovo účtovníctvo, dokumenty, právne úkony a zistiť jeho majetok,
 
b)	plniť pokyny súdu súvisiace s povinnosťami podľa písmena a), 

c)	zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedel pri výkone svojej funkcie; tejto povinnosti ho môže zbaviť úplne alebo sčasti len súd;

d)	na požiadanie dlžníka rozhodnúť o povolení alebo zamietnutí právneho úkonu mimo bežnej obchodnej činnosti dlžníka.
 
	(4) Ak predbežný správca po preskúmaní dlžníkovho účtovníctva a iných dokumentov zistí, že dlžník je nemajetný, je povinný do dvoch dní o tom písomne informovať súd. Ak má dlžník nedostupné alebo neúplné účtovníctvo alebo dokumenty, predbežný správca je povinný vykonať aj iné úkony smerujúce k zisteniu dlžníkovej majetnosti.

	(5) V prípadoch hodných osobitného zreteľa môže súd na návrh predbežného správcu lehotu na podanie informácie o zistení nemajetnosti dlžníka predĺžiť o ďalších 15 dní.

	(6) Predbežný správca zodpovedá veriteľom za škodu,  ktorú im spôsobí porušením povinností vyplývajúcich mu z tohto zákona. 

ŠTVRTÁ HLAVA
KONANIE O VYHLÁSENÍ KONKURZU A O POVOLENÍ REŠTRUKTURALIZÁCIE

§ 29
Začatie konania 
Konanie o povolení reštrukturalizácie alebo konanie o vyhlásení konkurzu sa začína doručením návrhu na povolenie reštrukturalizácie alebo návrhu na vyhlásenie konkurzu (ďalej len „návrh“) na súd.
§ 30
Účastníci konania 
Účastníkmi konania o povolení reštrukturalizácie alebo konania o vyhlásení konkurzu sú dlžník a veritelia, ktorí podali návrh.

§ 31
Rozhodovanie súdu o návrhu na povolenie reštrukturalizácie

(1)	Ak návrh nespĺňa náležitosti podľa § 31, súd do piatich pracovných dní odo dňa doručenia návrhu vyzve navrhovateľa aby návrh doplnil alebo odstránil jeho vady v lehote 15 dní od doručenia výzvy. Ak navrhovateľ v stanovenej lehote návrh nedoplní a neodstráni jeho vady, súd konanie zastaví. 

(2)	Súd do troch pracovných dní odo dňa doručenia úplného návrhu zverejní informáciu o podaní návrhu v obchodnom vestníku a do 15 pracovných dní odo dňa zverejnenia podania návrhu povolí reštrukturalizáciu alebo návrh zamietne.  

(3)	Súd povolí reštrukturalizáciu, ak
a)	 reštrukturalizačný posudok spĺňa náležitosti podľa tohto zákona, 
b)	 obsah reštrukturalizačného posudku je zrozumiteľný, 
c)	 je súdu zo záverov reštrukturalizačného posudku zrejmé, že podľa reštrukturalizačného správcu je možné zachovať prevádzku podniku dlžníka alebo jeho podstatnej časti, a 
d)	je pravdepodobné, že v prípade povolenia reštrukturalizácie bude získaná vyššia hodnota výťažku na uspokojenie veriteľov, ako by bola získaná, ak by bol vyhlásený konkurz na majetok dlžníka.  

(4) 	Súd zastaví konanie o návrhu na povolenie reštrukturalizácie, ak 
a)	dlžník podal úplný návrh na vyhlásenie konkurzu; to neplatí ak 
1.	sa veriteľ pripojil návrhom na povolenie reštrukturalizácie, ktorý podal do 16.00 hodiny v deň, ktorý predchádza dňu, v ktorom dlžník podal úplný návrh na vyhlásenie konkurzu,
2.	návrh na povolenie reštrukturalizácie podal veriteľ,  
b)	súd vyhlásil konkurz.

(5) 	Súd preruší konanie o návrhu veriteľa na povolenie reštrukturalizácie, 
a)	ktorým sa pripojil do konania o povolenie reštrukturalizácie, ak ho veriteľ podal do 16.00 hodiny v deň, ktorý predchádza dňu, v ktorom dlžník podal úplný návrh na vyhlásenie konkurzu,
b)	ak dlžník podal návrh na vyhlásenie konkurzu. 

§ 32
Rozhodovanie súdu o návrhu na vyhlásenie konkurzu

(1)	Ak návrh neobsahuje náležitosti podľa tohto zákona a súd nepovolil dlžníkovi primeranú dodatočnú lehotu na predloženie niektorých z chýbajúcich náležitostí podľa § 33 ods. 2,  alebo nebol uhradený preddavok na trovy predbežného správcu alebo súdny poplatok, súd do piatich pracovných dní odo dňa doručenia návrhu zastaví konanie. Ustanovenie § 43 ods. 1 Občianskeho súdneho poriadku sa nepoužije.
 
(2)	Ak súd nezastavil konanie podľa odseku 1, zverejní do troch pracovných dní odo dňa doručenia návrhu informáciu o podaní návrhu v obchodnom vestníku a v rovnakej lehote, ak návrh na vyhlásenie podal veriteľ, zabezpečí odoslanie rovnopisu návrhu aj s prílohami dlžníkovi; spolu s rovnopisom návrhu zašle súd dlžníkovi výzvu aby do 10 pracovných dní od zverejnenia informácie o podaní návrhu (ďalej len "lehota na vyjadrenie") predložil súdu dôkaz o tom, že

a)	nie je v úpadku, alebo
b)	poveril reštrukturalizačného správcu vypracovaním reštrukturalizačného posudku a že tento poverenie prijal.

(3)	 Ak dôkaz predložený dlžníkom v lehote na vyjadrenie súd nepovažuje za dostatočný, v lehote 10 pracovných dní odo dňa predloženia dôkazu môže určiť termín pojednávania tak, aby sa konalo do uplynutia 10 dní odo dňa predloženia dôkazu; súd predvolá na pojednávanie navrhovateľa a dlžníka.

(4)	Súd ustanoví predbežného správcu 
a)	 do piatich pracovných dní od zverejnenia návrhu v obchodnom vestníku, ak dlžník podal návrh na vyhlásenie konkurzu a tvrdí svoju nemajetnosť, alebo dlžník tvrdí svoju majetnosť, ale súd má o tomto tvrdení pochybnosť, 
b)	do troch pracovných dní od uplynutia lehoty na vyjadrenie alebo od doručenia uznania úpadku dlžníkom, ak dlžník vo svojom vyjadrení tvrdí nemajetnosť, alebo ak má súd pochybnosti o majetnosti dlžníka.

(5)	Súd vyhlási konkurz
a)	ak zamietne návrh na povolenie reštrukturalizácie,
b)	ak zastaví konanie o návrhu na povolenie reštrukturalizácie,
c)	ak nebol správcom v lehote 30 dní odo dňa jeho ustanovenia informovaný o nemajetnosti dlžníka,
d)	do 10 pracovných dní od predloženia dôkazu dlžníkom podľa odseku 2, ak súd nenariadil pojednávanie o dôkaze dlžníka podľa odseku 3 a tento dôkaz súd nepovažuje za dostatočný,
e)	do piatich pracovných dní po skončení pojednávania, ak dôkaz dlžníka súd nepovažuje za dostatočný,
f)	do troch pracovných dní od uplynutia lehoty na vyjadrenie alebo doručenia uznania úpadku dlžníkom, ak sa dlžník do uplynutia lehoty na vyjadrenie nevyjadrí k návrhu veriteľa na vyhlásenie konkurzu alebo ak uzná úpadok,
g)	do piatich pracovných dní od zverejnenia informácie o podaní návrhu dlžníka na vyhlásenie konkurzu v obchodnom registri, ak nedošlo k podaniu návrhu na reštrukturalizáciu, 
h)	najneskôr v prvý deň po uplynutí lehoty na vyjadrenie, ak dlžník v lehote na vyjadrenie predloží súdu dôkaz podľa odseku 2 písm. b), avšak v lehote 15 pracovných dní od uplynutia lehoty na vyjadrenie nepodá návrh na povolenie reštrukturalizácie.

(6)	Ak predbežný správca informuje súd o nemajetnosti dlžníka, súd môže podľa vlastnej úvahy zamietnuť návrh na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku alebo vyhlásiť konkurz.

(7)	Súd zamietne návrh na vyhlásenie konkurzu ak na pojednávaní dlžník predložil dostatočný dôkaz o tom, že nie je úpadku alebo, že poveril  reštrukturalizačného správcu vypracovaním reštrukturalizačného posudku a že tento poverenie prijal.

(8)	Súd preruší konanie o návrhu  veriteľa na vyhlásenie konkurzu na majetok dlžníka, ak 
a) prebieha konanie na povolenie reštrukturalizácie,
b) dlžník podal návrh na povolenie reštrukturalizácie.

(9)	Súd preruší konanie o návrhu dlžníka na vyhlásenie konkurzu, ak veriteľ podal návrh na vyhlásenie konkurzu  do 16.00 hodiny v deň, ktorý predchádza dňu, v ktorom dlžník podal návrh na reštrukturalizáciu. 

(10)	Súd zastaví konanie o návrhu na vyhlásenie konkurzu na majetok dlžníka, ak 
a)	súd povolil reštrukturalizáciu,
b)	dlžník podal návrh na povoleniereštrukturalizácie, to neplatí ak 
		1. návrh na vyhlásenie podal veriteľ,
		2. dlžník  v lehote na vyjadrenie predloží súdu dôkaz podľa odseku 2 písm. b) a do 15 		dní podá návrh na povolenie reštrukturalizácie
		3. návrh na vyhlásenie konkurzu podal dlžník a veriteľ sa pripojil návrhom na vyhlásenie konkurzu, ktorý podal do 16.00 hodiny v deň, ktorý predchádza dňu, v ktorom dlžník podal  návrh na povolenie reštrukturalizácie.

§ 33
Spoločné ustanovenie pre rozhodovanie súdu o návrhu na povolenie reštrukturalizácie alebo návrhu na vyhlásenie konkurzu 

(1)	Súd v konaní o návrhu na povolenie reštrukturalizácie alebo v konaní o návrhu na vyhlásenie konkurzu skúma, či existujú predpoklady na povolenie reštrukturalizácie alebo vyhlásenie konkurzu. Súd zamietne príslušný návrh najmä, ak 

a)	sa navrhuje vyhlásenie konkurzu alebo povolenie reštrukturalizácie právnickej osoby, voči ktorej je možné zaviesť nútenú správu podľa osobitných predpisov, pokiaľ je právnická osoba v nútenej správe, ibaže návrh podal nútený správca v súlade s osobitným predpisom, 

b)	sa navrhuje povolenie reštrukturalizácie na dlžníka, ktorý nie je podnikateľom podľa osobitného predpisu,  alebo 

c)	zistí, že nie sú splnené iné predpoklady na vyhlásenie konkurzu alebo povolenie reštrukturalizácie.

(2)	Ak dlžník podáva návrh na vyhlásenie konkurzu a nesplní si svoju povinnosť pripojiť k návrhu dokumenty podľa § 17 ods. 1 písm. a) a b)  z dôvodu výnimočne veľkého rozsahu informácií, ktoré majú byť obsahom týchto dokumentov alebo z iných mimoriadne závažných dôvodov na strane dlžníka, ktoré je dlžník povinný v návrhu presne určiť, v dôsledku čoho by sa dostal do omeškania so splnením povinnosti podľa § 16, súd môže dlžníkovi na jeho žiadosť povoliť primeranú dodatočnú lehotu na predloženie týchto dokumentov. Povinnosť dlžníka predložiť dokumenty trvá aj po tom, ako bol vyhlásený konkurz.

(3)	Ak je pred rozhodnutím súdu o návrhu na povolenie reštrukturalizácie alebo o návrhu veriteľa na vyhlásenie konkurzu  doručený súdu ďalší návrh na vyhlásenie konkurzu na majetok toho istého dlžníka, súd tento návrh bez rozhodnutia pripojí k predchádzajúcemu návrhu a zverejní informáciu o jeho podaní, ak spĺňa náležitosti podľa § 17. Inak konanie o tomto návrhu zastaví. Ak  súd  pripojí  ďalší  návrh na vyhlásenie konkurzu, rozumie sa tým, že dňom pripojenia tohto  návrhu  ďalší navrhovateľ pristúpil do konania. 

(4)	Ak súd zastaví konanie na základe skôr podaného návrhu na vyhlásenie konkurzu, súd pokračuje v konaní na základe neskôr podaného návrhu.

§ 34
Ustanovenie reštrukturalizačného správcu

	Ak súd povolí reštrukturalizáciu, ustanoví do funkcie reštrukturalizačného správcu, ktorý vypracoval reštrukturalizačný posudok   na účely reštrukturalizácie.

§ 35
 Ustanovenie konkurzného správcu s obmedzenými právomocami

(1)	Pri vyhlásení konkurzu súd ustanoví správcu. Na výber správcu sa vzťahujú ustanovenia § 25 ods. 3 až 5.

(2)	Do ustanovenia správcu na prvej schôdzi konkurzných veriteľov môže súdom ustanovený správca  pri speňažovaní majetku vykonávať právomoci  podľa § 195.
(3)	Po svojom ustanovení súdom správca zistí s odbornou starostlivosťou, či existujú dôvody na prevádzku podniku úpadcu  podľa § 191 a ak existujú, určí nevyhnutný rozsah prevádzky podniku úpadcu. Správca je povinný priebežne skúmať dôvody prevádzky podniku a jej nevyhnutný rozsah počas celého výkonu svojej činnosti.  

(4)	Ak správca zistí, že existujú dôvody na prevádzku podniku úpadcu, bude ju  vykonávať v nevyhnutnom rozsahu. 

§ 36
Späťvzatie návrhu

	Navrhovateľ môže vziať svoj návrh späť do rozhodnutia súdu o povolení reštrukturalizácie alebo o vyhlásení konkurzu alebo do právoplatnosti iného rozhodnutia súdu o návrhu. 

§ 37
Povinnosť reštrukturalizačného správcu podať návrh na vyhlásenie konkurzu

	(1)	Správca je povinný bez zbytočného odkladu podať návrh na zastavenie reštrukturalizácie a na 	vyhlásenie konkurzu na majetok úpadcu,  ak  zistí, že:

a)	v súvislosti s prípravou reštrukturalizačného posudku došlo k podvodnému konaniu úpadcu alebo veriteľa, ktorý ho poveril vypracovaním reštrukturalizačného posudku,

b)	sa pre reštrukturalizáciu výrazne nepriaznivo zmenili pomery, z ktorých sa vychádzalo pri poskytnutí reštrukturalizačného posudku,

c)	reštrukturalizačný posudok bol poskytnutý na základe nesprávnych alebo neúplných informácií a ak by boli k dispozícii správne alebo úplné informácie, závery reštrukturalizačného posudku by boli pre reštrukturalizáciu nepriaznivé,

d)	úpadca alebo osoby oprávnené konať za úpadcu závažne alebo opakovane porušili povinnosti alebo obmedzenia vyplývajúce z tohto zákona.

	(2)	Správca je tiež povinný podať návrh na zastavenie reštrukturalizácie a na vyhlásenie konkurzu na majetok úpadcu bez zbytočného odkladu po tom, čo:

a)	o to požiadal veriteľský výbor, alebo 

b)	veriteľský výbor podľa § 101 odmietol schváliť návrh reštrukturalizačného plánu.

§ 38
Konanie o návrhu správcu podľa § 37

(1)	  Na základe návrhu správcu podľa § 37 vydá súd v lehote 15 dní od doručenia návrhu uznesenie o zastavení reštrukturalizácie. V opačnom prípade v rovnakej lehote návrh uznesením zamietne. Uznesenie vydané podľa tohto odseku súd bezodkladne zverejní v obchodnom registri. 

(2)	Proti uzneseniu o zamietnutí návrhu môže podať odvolanie správca, a to v lehote 15 dní od zverejnenia uznesenia v obchodnom registri. Správca je povinný podať odvolanie, ak ho o to požiada veriteľský výbor. Odvolací súd v 30 dňovej lehote po uplynutí 15 dňa po zverejnení uznesenia v obchodnom  vestníku uznesenie o zamietnutí potvrdí alebo v rovnakej lehote reštrukturalizáciu uznesením zastaví. 

(3)	Proti uzneseniu o zastavení reštrukturalizácie môže podať odvolanie veriteľ na základe návrhu ktorého súd povolil reštrukturalizáciu alebo úpadca, ak súd povolil reštrukturalizáciu na základe jeho návrhu, a to v lehote 15 dní od zverejnenia uznesenia v obchodnom registri. Odvolací súd rozhodne o odvolaní podľa v 30 dňovej lehote po uplynutí 15 dňa po zverejnení uznesenia v obchodnom  registri.

(4)	Do troch dní po  právoplatnosti uznesenia odvolacieho súdu o zastavení reštrukturalizácie podľa odseku 2 alebo po právoplatnosti uznesenia súdu o zastavení reštrukturalizácie podľa odseku 3 vydá súd uznesenie o vyhlásení konkurzu  a bezodkladne zverejní toto uznesenie v obchodnom registri.. Zverejnením uznesenia nastávajú účinky vyhlásenia konkurzu na majetok úpadcu.  Proti tomuto rozhodnutiu nie je prípustné odvolanie.     

PIATA HLAVA
PRIHLASOVANIE A ZISŤOVANIE POHĽADÁVOK REŠTRUKTURALIZAČNÝCH A KONKURZNÝCH VERITEĽOV

§ 39
Prihlasovanie pohľadávok

(1)	Prihláškou sa rozumie prihláška pohľadávky konkurzného veriteľa v konkurze alebo prihláška pohľadávky reštrukturalizačného veriteľa v reštrukturalizácii. 
	
(2)	Konkurzný veriteľ si v konkurze prihláškou uplatňuje svoju pohľadávku, ktorá bola splatná pred vyhlásením konkurzu alebo sa vyhlásením konkurzu stala splatnou i keď sa o nej vedie súdne alebo iné konanie podľa osobitných predpisov.

(3)	Reštrukturalizačný veriteľ si v reštrukturalizácii prihláškou uplatňuje svoju pohľadávku, ktorá vznikla pred povolením reštrukturalizácie i keď sa o nej vedie súdne alebo iné konanie podľa osobitných predpisov.

(4)	Prihláškou v konkurze uplatňujú svoje pohľadávky, ktorých vznik závisí od splnenia podmienky, aj podmienení veritelia.

(5)	Prihlášky pohľadávok spolu s ich prílohami sa podávajú v dvoch rovnopisoch správcovi a v jednom rovnopise na súde. 

(6)	Doručenie prihlášky na súd má pre plynutie premlčacej lehoty a zánik práva rovnaké  právne účinky ako uplatnenie práva na súde. 

§ 40
Lehota na podanie prihlášky 

Pohľadávka sa prihlasuje v lehote 30 dní od vzniku účinkov povolenia reštrukturalizácie alebo vyhlásenia konkurzu. Ak tento zákon neustanovuje inak, na prihlášku podanú po lehote sa v reštrukturalizácii  alebo v konkurze neprihliada. Lehota na podanie prihlášky je zachovaná, ak sa posledný deň lehoty prihláška doručí na súd

§ 41
Náležitosti prihlášky

	(1)	 Prihláška musí byť podaná na predpísanom tlačive, s vyplnením všetkých požadovaných údajov; inou formou ak spĺňa minimálne náležitosti uvedené v zákone. V opačnom prípade sa  na ňu neprihliada. Ak má konkurzný alebo reštrukturalizačný veriteľ viac pohľadávok, musí pre každú pohľadávku predložiť samostatnú prihlášku; príslušenstvo sa uvádza v prihláške pohľadávky, ku ktorej sa vzťahuje. Súd ani správca nie sú povinní upozorniť veriteľa na nedostatky prihlášky.  

	(2)  	V prihláške musí byť uvedené najmä

a)	identifikácia konkurzného veriteľa  alebo reštrukturalizačného veriteľa (ďalej len "veriteľ") uvedením jeho obchodného mena alebo mena a priezviska a jeho bydliska alebo sídla,

b)	identifikácia dlžníka uvedením jeho obchodného mena alebo mena a priezviska a jeho bydliska alebo sídla, 

c)	právny dôvod pohľadávky,  

d)	výška pohľadávky, s rozdelením na istinu a príslušenstvo a príslušenstvo s rozdelením podľa právneho dôvodu nároku na zaplatenie príslušenstva,  

e)	informácia o tom, či si veriteľ uplatňuje právo na oddelené uspokojenie pohľadávky,  a o tom, či si uplatňuje právo na oddelené uspokojenie na celú pohľadávku vrátane príslušenstva alebo len na jej časť; ak si uplatňuje právo na oddelené uspokojenie pohľadávky len na časť pohľadávky, musí byť uvedené do akej výšky, 

f)	ak si veriteľ uplatňuje právo na oddelené uspokojenie pohľadávky 

1.	druh a právny dôvod práva na oddelené uspokojenie,

2.	určenie majetku, ktorým je takáto pohľadávka zabezpečená, 

3.	ak je viac veriteľov s právom na oddelené uspokojenie k tomu istému majetku, uplatňované poradie práva na oddelené uspokojenie,   

g)	ak je pohľadávka podmienená splnením podmienky, podmienku, od ktorej splnenia závisí vznik práva na splnenie pohľadávky,

h)	ak právo na splnenie pohľadávky trvá len pokiaľ nenastane podmienka, podmienku od ktorej splnenia závisí zánik práva na splnenie pohľadávky,

i)	ak sa ohľadom pohľadávky vedie spor, označenie súdu alebo iného orgánu pred ktorým sa vedie spor a spisová značka,

j)	ak je pohľadávka priznaná vykonateľným rozhodnutím súdu alebo iného orgánu, určenie súdu alebo iného orgánu, ktorý ho vydal a spisová značka,

k)	dátum vyhotovenia a podpis.

(3)	 Ak ide o peňažnú pohľadávku neurčitej výšky alebo o nepeňažnú pohľadávku, ktorá sa dá vyjadriť v peniazoch, uvedie veriteľ v prihláške v dobrej viere odhadovanú výšku pohľadávky. 

(4)	 Pohľadávku sa uplatnuje v slovenskej mene. Ak nie je pohľadávka uplatnená v slovenskej mene, jej výška sa určí prepočtom podľa kurzu peňažných prostriedkov v cudzej mene  vyhláseného Národnou bankou Slovenska, platného v deň vyhlásenia konkurzu alebo povolenia reštrukturalizácie. Ak ide o menu, ktorej kurz Národná banka Slovenska nevyhlasuje, výšku pohľadávky určí správca s odbornou starostlivosťou.

(5) 	K prihláške sa priloží kópia listín, z ktorých pohľadávka vyplýva a vyhlásenie o skutočnosti, na ktorej sa pohľadávka zakladá alebo ktorou môže byť preukázaná. Ak je pohľadávka priznaná vykonateľným rozhodnutím súdu alebo iného orgánu, k prihláške sa priloží aj originál alebo úradne osvedčená kópia rovnopisu vykonateľného rozhodnutia, a to najneskôr do uplynutia lehoty na prihlasovanie pohľadávok, inak sa pre účely tohto zákona pohľadávka nepovažuje za priznanú vykonateľným rozhodnutím.

(6)	 Ak veriteľ nie je pôvodným veriteľom pohľadávky, k prihláške je treba priložiť všetky listiny a dôkazy preukazujúce nadobudnutie prihlásenej pohľadávky do majetku veriteľa od pôvodného veriteľa, pričom v prípade viacerých predchádzajúcich veriteľov treba predložiť takéto listiny a dôkazy za každého z nich. Ustanovenie osobitného predpisu sa voči správcovi nepoužije.

(7)	 Veriteľ, ktorý nemá na území Slovenskej republiky sídlo alebo trvalé bydlisko ani organizačnú zložku musí v prihláške uviesť aj obchodné meno alebo meno a priezvisko a adresu svojho zástupcu pre doručovanie v tuzemsku a priložiť dôkaz o tom, že tento zástupca poverenie prijal.
(8)  	Ak je pohľadávka podmienená splnením podmienky, podmienený veriteľ je povinný upovedomiť správcu o tom, že  podmienka nastala, a to bez zbytočného odkladu odkedy sa o tom dozvedel. Ak právo na splnenie pohľadávky trvá len pokiaľ nenastane podmienka, podmienený veriteľ je povinný upovedomiť správcu o tom, že podmienka nastala, a to bez zbytočného odkladu odkedy sa o tom dozvedel.

§ 42
Zodpovednosť veriteľov za správnosť prihlášky

(1)	Veriteľ zodpovedá sa správnosť údajov uvedených v prihláške, najmä za správnosť uvedeného právneho dôvodu pohľadávky, jej výšky, práva na oddelené uspokojenie alebo poradia práva na oddelené uspokojenie.
    
(2)	Ak bude v  konaní o určenie pravosti, výšky pohľadávky, práva na oddelené uspokojenie alebo poradia práva na oddelené uspokojenie (ďalej len „konanie o určenie pohľadávky“) určené, že veriteľ, ktorý si prihlásil pohľadávku

a)	nemal vôbec nárok na zaplatenie prihlásenej sumy, 

b)	mal nárok len na zaplatenie nižšej sumy než 75 % z prihlásenej čiastky, 

c)	nemal vôbec nárok na prihlásené oddelené uspokojenie,  

d)	mal nárok na prihlásené oddelené uspokojenie v sume nižšej než 75 % z prihlásenej čiastky na oddelené uspokojenie, alebo 

e)	mal právo  na oddelené uspokojenie v poradí nižšom než uviedol,
 
je veriteľ povinný  uhradiť: 

1.	v reštrukturalizácii v prospech úpadcu, a 

2.	v konkurze v prospech všeobecnej podstaty (v prípadoch podľa písm. a), b) a c) alebo v prospech ostatných oddelených veriteľov uplatňujúcich nárok na oddelené uspokojenie k tomu istému majetku (v prípadoch podľa písm.  d), e) a f))

sumu určenú súdom vo výške 100 % až 500 % tej časti prihlásenej pohľadávky, ktorá prevyšuje čiastku zistenú v konaní o určenie pohľadávky (inak z celej čiastky pohľadávky), ak prihlásenie takejto čiastky bolo zjavne nedôvodné.  Ak však veriteľ preukáže, že pri prihlasovaní pohľadávky konal s odbornoustarostlivosťou, platí, že prihlásený nárok nebol zjavne nedôvodný. Právo ostatných veriteľov na náhradu škody tým nie je dotknuté.
 
	(3) Povinnosti veriteľa podľa odseku 2 vzniknú aj v prípade, ak pred rozhodnutím súdu v  konaní o určenie pohľadávky vzal prihlášku späť, pokiaľ uskutočnil na jej základe úkon v konkurze alebo v reštrukturalizácii, ktorý mal alebo mohol mať podstatný nepriaznivý vplyv na práva iného veriteľa alebo ak je zrejmé, že veriteľ nepodal prihlášku dobromyseľne. V takom prípade súd určí výšku povinnosti veriteľa primerane podľa odseku 2, z celej čiastky pohľadávky. 

§ 43
Zoznam prihlásených pohľadávok

(1)  	Podľa podaných prihlášok zostaví správca zoznam prihlásených pohľadávok do 10 dní od        uplynutia lehoty na prihlásenie pohľadávok. V odôvodnených prípadoch, najmä z dôvodu mimoriadne vysokého počtu prihlásených pohľadávok, môže súd túto lehotu predĺžiť.  Správca zabezpečí zverejnenie zoznamu prihlásených pohľadávok bez zbytočného odkladu po jeho zostavení v obchodnom vestníku; to neplatí v reštrukturalizácii, kedy správca zverejní len oznámenie o zostavení zoznamu. 

(2)	  Správca zostaví zoznam na základe úpadcovho účtovníctva a dokumentov, na základe prihlášok a na základe informácií získaných správcom na základe jeho zisťovaní. Po zostavení zoznamu vyzve správca úpadcu, aby sa v lehote stanovenej správcom vyjadril ku zoznamu. Táto lehota nemôže byť kratšia ako päť dní a dlhšia ako 10 dní. Ak sa v uvedenej lehote úpadca nevyjadrí, platí, že proti zoznamu nemá námietky.  Námietka nemá pre zistenie pohľadávky význam. Úpadca nemôže namietať voči pohľadávke priznanej vykonateľným rozhodnutím súdu alebo iného orgánu.  

(3)	  Správca je povinný zoznam upravovať bez zbytočného odkladu po tom čo nastane dôvod jeho zmeny, najmä zmena stavu zisťovania pohľadávky správcom, právoplatné rozhodnutie v  konaní o určenie pravosti, výšky alebo poradia pohľadávky, alebo nové podanie prihlášky.  Správca zabezpečí zverejnenie každej zmeny zoznamu prihlásených pohľadávok bez zbytočného odkladu po jej vykonaní; to neplatí v reštrukturalizácii, kedy správca  zverejní len oznámenie o zmene zoznamu.

§ 44
Náležitosti zoznamu

(1)  	Správca uvedie v zozname údaje v rozsahu, v ktorom boli uvedené v prihláške, ako aj údaj o tom, či je pohľadávka predmetom zisťovania správcu, či správca pohľadávku považuje za zistenú alebo či ju popiera a z akého dôvodu.

(2)  	Ak správca popiera pohľadávku kvôli jej právnemu dôvodu alebo jej výške, uvedie výšku v ktorej pohľadávku popiera, pri popretí nároku na oddelené uspokojenie výšku popretej pohľadávky a pri popretí poradia nároku na oddelené uspokojenie, poradie, ktoré podľa správcu nároku na oddelené uspokojenie patrí. Pri každej pohľadávke uvedie správca aj vyjadrenie úpadcu alebo uvedie, že sa úpadca nevyjadril v zákonom stanovenej lehote.  

(3)	  Správca zabezpečí, aby bol jeden rovnopis prihlášky pohľadávky a rovnopis jej príloh prístupný na nahliadnutie v správcovskom spise najneskôr tretí pracovný deň potom, ako bola prihláška doručená správcovi. 

§ 45
Zistenie pohľadávky

	Na účely konkurzu a reštrukturalizácie je pohľadávka zistená ak je zaradená do zoznamu pohľadávok s poznámkou správcu, že je zistená, a to okamihom zverejnenia zoznamu alebo oznamu o zostavení zoznamu tejto skutočnosti, s výnimkou ak správca

a)	pohľadávku poprel, ale neskôr ju písomne uznal voči veriteľovi pred tým, než došlo k právoplatnému rozhodnutiu v konaní o určení pohľadávky, a to okamihom doručenia písomného uznania veriteľovi,

b)	poprel pohľadávku priznanú vykonateľným rozhodnutím súdu alebo iného orgánu, ale v konaní o určení pohľadávky súd právoplatne rozhodol tak, že návrh správcu v celosti alebo z časti zamietol, v rozsahu určenom v  rozhodnutí súdu, a to okamihom jeho nadobudnutia právoplatnosti, 

c)	poprel pohľadávku priznanú vykonateľným rozhodnutím súdu alebo iného orgánu, ale v zákonom stanovenej lehote nepodal žalobu ani návrh na pokračovanie v konaní, a to okamihom márneho uplynutia lehoty,

d)	poprel inú pohľadávku a v konaní o určení pohľadávky na návrh veriteľa súd právoplatne rozhodol tak, že veriteľovi vyhovel v celosti alebo z časti, v rozsahu určenom v rozhodnutí súdu a to okamihom jeho nadobudnutia právoplatnosti.

§ 46
Popretie pohľadávok

(1)	 Pohľadávku je možné poprieť čo do jej právneho dôvodu, výšky, nároku na oddelené uspokojenie a poradia nároku na oddelené uspokojenie.

(2)	 Pohľadávku môže poprieť len správca tak, že popretie vyznačí v zozname pohľadávok.  Ak správca popiera pohľadávku len čiastočne, vyznačí v zozname, že pohľadávka je v nepopretej časti zistená.

(3)	 Správca je povinný s odbornou starostlivosťou preskúmať každú prihlášku a jej prílohy vo vzájomnej súvislosti so záznamami a dokumentmi úpadcu a s inými svojimi zisteniami.  Ak pri tom zistí skutočnosti nasvedčujúce tomu, že existuje dôvod popretia pohľadávky, je povinný ju poprieť. 

(4) 	Každý veriteľ sa môže obracať na správcu s podnetmi aby poprel prihlásenú pohľadávku. Správca je povinný vyhodnotiť každý podnet s odbornou starostlivosťou.

§ 47
Lehoty na popretie pohľadávky

(1)	Správca môže poprieť pohľadávku najneskôr do 30 dní od doručenia prihlášky pohľadávky. 

(2)	 Do posledného pracovného dňa predchádzajúceho dňu konania prvej schôdze veriteľov je správca povinný preskúmať a ak zistí skutočnosti nasvedčujúce tomu, že existuje dôvod popretia pohľadávky aj poprieť každú pohľadávku, ktorej výška predstavuje najmenej 5 % hodnoty všetkých pohľadávok prihlásených najneskôr v posledný deň určený správcom na prihlásenie pohľadávok v oznámení o zvolaní prvej schôdze veriteľov.

(3)	 Porušenie povinnosti správcu podľa odseku 2 nemá účinky voči veriteľovi, ktorého pohľadávku správca poprel v lehote podľa odseku 1.

§ 48
Uplatnenie a určenie popretej nevykonateľnej pohľadávky

(1)	 Veriteľ pohľadávky, ktorá nie je priznaná vykonateľným rozhodnutím súdu alebo iného orgánu, a ktorú správca poprel, sa môže žalobou proti správcovi domáhať určenia jeho práva na súde v lehote 30 dní odo dňa zverejnenia popretia jeho pohľadávky.  

(2)	 V prípade márneho uplynutia lehoty správca bez zbytočného odkladu popretú pohľadávku vyradí zo zoznamu pohľadávok alebo ju v rozsahu, v ktorom nebola popretá zaznamená v zozname pohľadávok ako zistenú.

(3)	Ak je popretá pohľadávka o ktorej sa vedie súdne alebo iné konanie, ktoré bolo prerušené podľa § 66 alebo § 138, je veriteľ povinný do 30 dní od zverejnenia popretia jeho pohľadávky, dať návrh na pokračovanie v konaní.

§ 49
Uplatnenie a určenie popretej vykonateľnej pohľadávky

(1)	 Ak správca poprel pohľadávku, ktorá je priznaná vykonateľným rozhodnutím súdu alebo iného orgánu, je povinný sa žalobou proti veriteľovi domáhať určenia správnosti popretia pohľadávky na súde v lehote piatich dní odo dňa zverejnenia popretia pohľadávky.
(2)	 V prípade márneho uplynutia lehoty správca bez zbytočného odkladu popretú pohľadávku zaznamená v zozname pohľadávok ako zistenú.

(3)	 Ak je popretá pohľadávka o ktorej sa vedie súdne alebo iné konanie, ktoré bolo prerušené podľa § 66 alebo § 138, je správca povinný do piatich dní od zverejnenia popretia jeho pohľadávky, dať návrh na pokračovanie v konaní.

§ 50
Osobitné procesné ustanovenia

	Ak prebieha konanie o určení pohľadávky podľa tohto zákona a správca písomne uznal pohľadávku podľa § 45 písm. a) súd konanie zastaví. Uznesenie o zastavení konanie sa doručí správcovi a veriteľovi, ktorého pohľadávku správca dodatočne uznal. Proti uzneseniu o zastavení konania nie je prípustné odvolanie.

ŠIESTA HLAVA
ODPOROVANIE PRÁVNYM ÚKONOM

§ 51
Oprávnená osoba

Správca alebo konkurzný veriteľ, ktorého podnetu na odporovanie správca nevyhovel v primeranej lehote určenej konkurzným veriteľom v jeho podnete (ďalej len "oprávnená osoba"), sa môže za podmienok a spôsobom ustanoveným v tomto zákone domáhať, aby právne úkonypodľa tejto hlavy boli voči konkurzným veriteľom alebo reštrukturalizačným veriteľom neúčinné, a to v rozsahu a s následkami ustanovenými týmto zákonom pre osoby uvedené v tomto zákone (ďalej len "odporovanie právnym úkonom").  V prípade, ak súd zamietol návrh na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku dlžníka, je oprávnenou osobou ktorýkoľvek veriteľ.

§ 52
Odporovateľné právne úkony a príslušná doba

(1) Právnemu úkonu dlžníka, ktorým došlo k uprednostneniu osoby spriaznenej s dlžníkom alebo úkonu dlžníka urobenému bez primeraného protiplnenia s osobou spriaznenou s dlžníkom alebo v jej prospech možno odporovať za predpokladu splnenia ďalších podmienok ustanovených týmto zákonom, ak k nemu došlo počas troch rokov pred podaním návrhu na vyhlásenie konkurzu alebo na povolenie reštrukturalizácie. Právnemu úkonu, ktorým došlo k uprednostneniu inej osoby alebo úkonu dlžníka urobenému bez primeraného protiplnenia s inou osobou alebo v jej prospech možno odporovať ak sú splnené podmienky ustanovené zákonom, ak k nemu došlo počas jedného roka pred podaním návrhu na vyhlásenie konkurzu alebo na povolenie reštrukturalizácie.

(2) Právnemu úkonu dlžníka, ktorým došlo k ukráteniu veriteľa možno odporovať ak sú splnené podmienky ustanovené týmto zákonom, ak k nemu došlo počas piatich rokov pred podaním návrhu na vyhlásenie konkurzu alebo na povolenie reštrukturalizácie pokiaľ bol urobený so spriaznenou osobou dlžníka alebo v jej prospech.  Inak možno právnemu úkonu, ktorým došlo k ukráteniu veriteľa odporovať za predpokladu splnenia ďalších podmienok ustanovených týmto zákonom, ak k nemu došlo počas piatich rokov pred podaním návrhu na vyhlásenie konkurzu alebo na povolenie reštrukturalizácie.

(3) Právnym úkonom uvedeným v odsekoch 1 a 2 možno odporovať tiež, ak k nim došlo v období medzi podaním návrhu na vyhlásenie konkurzu alebo na povolenie reštrukturalizácie a vyhlásením  konkurzu alebo povolením reštrukturalizácie alebo v období od vyhlásenia konkurzu alebo povolenia reštrukturalizácie do zrušenia konkurzu alebo zastavenia alebo skončenia reštrukturalizácie; to neplatí ak bol úkon v období medzi podaním návrhu na vyhlásenie konkurzu a vyhlásením konkurzu vykonaný so súhlasom predbežného správcu alebo ak ho v období od vyhlásenia konkurzu do zrušenia konkurzu vykonal správca alebo ak bol úkon v období medzi podaním návrhu povolenie reštrukturalizácie a povolením reštrukturalizácie vykonaný so súhlasom reštrukturalizačného správcu alebo ak ho v období od povolenie reštrukturalizácie do zastavenia alebo skončenia reštrukturalizácie vykonal správca alebo úpadca so súhlasom reštrukturalizačného správcu. 

 (4) Odporovať možno tiež právnemu úkonu dlžníka, ktorý je v rozpore s § 23, okrem prípadu ak 

a)	prebieha konanie o návrhu na povolenie reštrukturalizácie a úkon sa uskutočnil s predchádzajúcim písomným súhlasom správcu, ktorý vyhotovil reštrukturalizačný posudok,

b)	prebieha konanie o návrhu na vyhlásenie konkurzu a úkon sa uskutočnil s predchádzajúcim písomným súhlasom predbežného správcu, ak bol ustanovený, alebo

c)	osoba proti ktorej je právny úkon odporovaný preukáže, že takýmto právnym úkonom sa zabránilo výraznejšiemu zmenšeniu majetku dlžníka než je zmenšenie, ktoré je dôsledkom tohto úkonu.

§ 53
Právne úkony bez primeraného protiplnenia

	(1) Právnym úkonom bez primeraného protiplnenia sa rozumie 

a)	darovanie majetku dlžníka alebo iný úkon, ktorý dlžník urobil s akoukoľvek osobou alebo v prospech akejkoľvek osoby, ak za svoje plnenie nezískal žiadne protiplnenie ani iný úžitok,

b)	odplatný prevod majetku alebo odplatné poskytnutie služieb dlžníka za cenu nižšiu ako je obvyklá trhová cena alebo za obvyklú trhovú cenu, ale za protiplnenie so zjavne nižšou likviditou ako je predvádzaný majetok alebo za zjavne nevýhodných podmienok ohľadom dohodnutej splatnosti kúpnej ceny, alebo za obvyklú trhovú cenu ale v prospech osoby, ktorej finančná situácia neumožňuje odôvodnený predpoklad, že protiplnenie poskytne riadne a  včas, alebo 

c)	iný právny úkon dlžníka, ak hodnota protiplnenia alebo iného úžitku získaného dlžníkom za to, že takýto právny úkon urobil alebo z neho plnil, je podstatne nižšia ako je obvyklá trhová cena plnenia, na ktoré sa dlžník právnym úkonom zaviazal alebo ktoré poskytol.

	(2) Právnemu úkonu bez primeraného protiplnenia možno odporovať ak v čase urobenia takéhoto právneho úkonu bol dlžník v úpadku alebo sa dostal do úpadku v dôsledku takéhoto právneho úkonu. Ak dlžník urobil takýto právny úkon so svojou spriaznenou osobou alebo v prospech takejto osoby, táto podmienka sa považuje za splnenú ibaže osoba, proti ktorej oprávnená osoba odporuje právnemu úkonu, preukáže opak.

	(3) Právnemu úkonu bez primeraného protiplnenia však nemožno s úspechom odporovať, ak osoba, proti ktorej oprávnená osoba odporuje právnemu úkonu preukáže, že
    
a)	dlžník urobil takýto právny úkon pri vykonávaní bežnej činnosti v rámci svojho predmetu podnikania a v dobrej viere, že ním nedôjde k zmenšeniu hodnoty jeho  majetku , alebo

b)	takýmto právnym úkonom sa zabránilo výraznejšiemu zmenšeniu majetku dlžníka než je zmenšenie, ktoré je dôsledkom tohto úkonu.  

§ 54
Uprednostnenie veriteľa

	(1) K uprednostneniu veriteľa právnym úkonom dlžníka dôjde ak 

a)	v čase urobenia takého právneho úkonu osoba, s ktorou alebo v prospech ktorej je takýto úkon urobený, už je dlžníkovým veriteľom, ručiteľom alebo osobou, ktorá za účelom zabezpečenia dlžníkových záväzkov zriadila v prospech dlžníkovho veriteľa právo na oddelené uspokojenie na svoj majetok, a
 
b)	následkom takéhoto úkonu je to, že osoba podľa  písmena a) získa postavenie, ktoré v prípade, že sa vyhlási konkurz na majetok dlžníka, bude lepšie ako postavenie v ktorom by takáto osoba bola, keby sa takýto právny úkon neurobil.

(2) Právnemu úkonu, ktorým došlo k uprednostneniu veriteľa možno odporovať ak v čase urobenia takéhoto právneho úkonu bol dlžník v úpadku alebo sa dostal do úpadku v dôsledku takéhoto právneho úkonu. Ak dlžník urobil takýto právny úkon so svojou spriaznenou osobou alebo v prospech takejto osoby, táto podmienka sa považuje za splnenú ibaže osoba, proti ktorej oprávnená osoba odporuje právnemu úkonu, preukáže opak.

(3)	Právnemu úkonu, ktorým došlo k uprednostneniu veriteľa však nemožno s úspechom odporovať, ak osoba, proti ktorej oprávnená osoba odporuje právnemu úkonu preukáže, že k uprednostneniu veriteľa došlo bez úmyslu dlžníka dosiahnuť takýto následok. Dlžníkov úmysel uprednostniť veriteľa sa predpokladá, ak došlo k uprednostneniu veriteľa, ktorým je spriaznená osoba dlžníka, ibaže osoba, proti ktorej oprávnená osoba odporuje právnemu úkonu preukáže opak.

(4)	K uprednostneniu veriteľa dôjde bez úmyslu dlžníka dosiahnuť takýto následok najmä ak právny úkon, ktorým dlžník uprednostnil veriteľa, bol urobený na základe povinnosti uloženej dlžníkovi zákonom, právoplatným rozhodnutím súdu alebo iného orgánu alebo na základe zmluvy, pokiaľ takáto povinnosť nevyplýva z právneho úkonu, ktorý predstavuje uprednostnenie veriteľa.

§ 55
Ukrátenie veriteľa

(1)	Každému právnemu úkonu, ktorým dlžník ukrátil uspokojenie svojho veriteľa možno odporovať ak dlžník urobil takýto úkon s úmyslom ukrátiť svojho veriteľa a tento úmysel bol alebo musel byť druhej strane známy. 

(2)	Dlžníkov úmysel ukrátiť veriteľa sa predpokladá, ak dlžník urobil takýto právny úkon s osobou alebo v prospech osoby, ktorá bola v čase takéhoto právneho úkonu osobou spriaznenou s dlžníkom, ibaže osoba, proti ktorej oprávnená osoba odporuje právnemu úkonu nepreukáže opak.

(3)	Vedomosť druhej strany o úmysle dlžníka sa predpokladá, ak bola v čase takéhoto právneho úkonu osobou spriaznenou s dlžníkom, ibaže osoba, proti ktorej oprávnená osoba odporuje právnemu úkonu preukáže, že druhá strana nemohla úmysel dlžníka ukrátiť veriteľa poznať ani pri vynaložení odbornej starostlivosti. 

§ 56
Účinky rozhodnutí súdov a iných orgánov

	Skutočnosť, že dlžník urobí úkon, ktorému je inak možné odporovať na základe vykonateľného rozhodnutia súdu alebo iného orgánu alebo iného vykonateľného dokumentu nie je sama o sebe dôvodom vylučujúcim odporovateľnosť právneho úkonu.

§ 57
Právo odporovať právnemu úkonu

(1)	Oprávnená osoba môže odporovať právnemu úkonu proti osobe, v záujme ktorej alebo v prospech ktorej bol odporovaný právny úkon urobený, jej dedičovi alebo právnemu nástupcovi (ďalej len "pôvodná povinná osoba") a to bez ohľadu na to, či pôvodná povinná osoba bola účastníkom takéhoto úkonu, alebo proti inej osobe, ak nie je dobromyseľná (ďalej spoločne s pôvodnou povinnou osobou len "povinná osoba"). 

(2)	Odporovaním právnemu úkonu sa oprávnená osoba domáha neúčinnosti odporovaného právneho úkonu voči konkurzným veriteľom alebo reštrukturalizačným veriteľom, a to v rozsahu a s následkami pre povinnú osobu, ustanovenými v tomto zákone.

(3)	Ak povinná osoba neuzná neúčinnosť právneho úkonu voči konkurzným veriteľom alebo reštrukturalizačným veriteľom uplatnenú u nej oprávnenou osobou, právo odporovať právnemu úkonu dlžníka môže uplatniť oprávnená osoba na súde návrhom alebo vzájomným návrhom na určenie neúčinnosti odporovaného právneho úkonu voči konkurzným veriteľom alebo reštrukturalizačným veriteľom, a to v rozsahu a s následkami pre povinnú osobu, ustanovenými v tomto zákone.

(4)	Iná než pôvodná povinná osoba nie je dobromyseľná, ak v čase, keď nadobudla vec alebo iný majetok pôvodne patriaci dlžníkovi alebo keď získala voči dlžníkovi právo na plnenie alebo právo na oddelené uspokojenie mala vedomosť o okolnostiach odôvodňujúcich odporovateľnosť úkonu, alebo bola osobou spriaznenou s dlžníkom alebo osobou spriaznenou s pôvodnou povinnou osobou.  Na účely tohto zákona sa vedomosťou rozumie vedomosť tejto osoby, jej štatutárneho orgánu alebo člena jej štatutárneho orgánu o okolnostiach, z ktorých odborne starostlivá osoba zvyčajne vyvodí záver, že je pravdepodobné, že dlžník uskutočnil niektorý z právnych úkonov uvedených v § 53 až 55, alebo pri vynaložení odbornej starostlivosti mohla vedomosť o takýchto okolnostiach získať.

(5)	V prípade konkurzného konania vyznačí správca nárok z odporovaného právneho úkonu v súpise príslušnej podstaty. 

§ 58
Následky odporovania právnemu úkonu proti pôvodnej povinnej osobe

	Ak oprávnená osoba odporuje právnemu úkonu proti pôvodnej povinnej osobe následkom neúčinnosti odporovaného právneho úkonu je:

a)	ak na základe právneho úkonu bez primeraného protiplnenia alebo tým, že dlžník uprednostnil pôvodnú povinnú osobu uspokojením jej pohľadávky, ušla z dlžníkovho majetku vec alebo iný majetok patriaci dlžníkovi, povinnosť pôvodnej povinnej osoby, ktorá nadobudla takúto vec alebo iný majetok 
1.	vrátiť vec alebo iný majetok do príslušnej podstaty, alebo
2.	uhradiť do príslušnej podstaty rozdiel medzi obvyklou trhovou cenou veci alebo majetku v čase právneho úkonu a hodnotou protiplnenia alebo iného úžitku, ktoré dlžník skutočne dostal v súvislosti s odporovaným právnym úkonom,

b)	ak týmto právnym úkonom zriadil dlžník v záujme pôvodnej povinnej osoby právo na oddelené uspokojenie zabezpečujúce jej záväzok, poskytol ručenie alebo iné zabezpečenie za jej záväzok, pristúpil k jej záväzku, prevzal jej dlh, alebo ak sa v jej prospech inak zadlžil, povinnosť pôvodnej povinnej osoby uhradiť do príslušnej podstaty rozdiel medzi obvyklou trhovou cenou veci alebo majetku, ktoré pri uplatnení práva tretej osoby voči dlžníkovi ušli alebo môžu ujsť z dlžníkovho majetku, a hodnotou protiplnenia alebo iného úžitku, ktoré dlžník dostal v súvislosti s odporovaným úkonom,

c)	ak týmto právnym úkonom dlžník zriadil v prospech pôvodnej povinnej osoby právo na oddelené uspokojenie na zabezpečenie svojho už existujúceho a nepodmieneného záväzku voči pôvodnej povinnej osobe,

1.	zánik práva na oddelené uspokojenie; alebo 

2.	povinnosť pôvodnej povinnej osoby uhradiť do príslušnej podstaty rozdiel medzi obvyklou trhovou cenou veci alebo majetku, ktoré pri uplatnení práva pôvodnou povinnou osobou voči dlžníkovi ušli alebo môžu ujsť z dlžníkovho majetku, a hodnotou protiplnenia alebo iného úžitku, ktoré dlžník dostal v súvislosti s odporovaným úkonom,
d)	ak sa týmto právnym úkonom dlžník úplne alebo čiastočne vzdal svojej pohľadávky voči pôvodnej povinnej osobe, alebo umožnil zníženie alebo zánik záväzku pôvodnej povinnej osoby voči dlžníkovi inak ako jeho splnením, obnovenie pohľadávky dlžníka voči pôvodnej povinnej osobe v jej pôvodnom rozsahu, 
e)	ak týmto právnym úkonom dlžník umožnil zánik zabezpečenia svojej pohľadávky pôvodnou povinnou osobou bez toho, aby jeho pohľadávka bola v plnom rozsahu uspokojená, 
	1.	obnovenie zabezpečenia pohľadávky dlžníka v pôvodnom rozsahu, alebo 
2.	povinnosť pôvodnej povinnej osoby poskytnúť iné zabezpečenie pohľadávky dlžníka, na základe ktorého bude postavanie dlžníka rovnaké alebo tak obdobné, ako je to len možné, jeho postaveniu podľa pôvodného zabezpečenia,
f)	ak ide o právne úkony iné ako podľa písm. a) až e), povinnosť pôvodnej povinnej osoby vykonať, zdržať sa alebo strpieť všetko, čo je potrebné na to, aby sa dlžník a stav jeho majetku dostal do situácie, v akej by bol, keby sa odporovaný právny úkon neuskutočnil. 

V prípade likvidácie právnickej osoby sa za pôvodnú povinnú osobu považuje aj každý spoločník právnickej osoby zaniknutej likvidáciou, pričom pre rozsah zodpovednosti spoločníkov sa rovnako použije ustanovenie osobitného predpisu.

§ 59
Následky odporovania právnemu úkonu proti tretej osobe

	Ak oprávnená osoba odporuje právnemu úkonu voči inej osobe ako je pôvodná povinná osoba, následkom neúčinnosti odporovaného právneho úkonu je:

a)	ak takáto povinná osoba nadobudla vec alebo iný majetok, ktoré ušli z majetku dlžníka, povinnosť tejto povinnej osoby 

1.	vrátiť vec alebo iný majetok do príslušnej podstaty, alebo

2.	uhradiť do príslušnej podstaty peňažnú čiastku, ktorá zodpovedá obvyklej trhovej cene veci alebo majetku v čase jej nadobudnutia touto povinnou osobou,

b)	ak takáto povinná osoba získala voči dlžníkovi právo na plnenie alebo právo na oddelené uspokojenie na jeho vec alebo iný majetok, povinnosť tejto povinnej osoby vzdať sa práva na plnenie voči dlžníkovi alebo zánik práva na oddelené uspokojenie.

§ 60
Ochrana práv pôvodnej povinnej osoby a tretích osôb

	(1) Ak pôvodná povinná osoba splnila svoju povinnosť podľa § 58 písm. a), následkom neúčinnosti odporovaného právneho úkonu je tiež 

a)	vznik pohľadávky pôvodnej povinnej osoby ako konkurzného veriteľa, na zaplatenie hodnoty protiplnenia poskytnutého pôvodnou povinnou osobou dlžníkovi pri právnom úkone bez primeraného protiplnenia, ku dňu splnenia povinnosti pôvodnou povinnou osobou podľa § 58 písm. a) bod 1 zvýšenej o zhodnotenie vrátenej veci alebo iného majetku a zníženej opotrebenie alebo znehodnotenie vrátenej veci alebo iného majetku,

b)	v prípade uprednostnenia pôvodnej povinnej osoby dlžníkom uspokojením jej pohľadávky, obnovenie práva pôvodnej povinnej osoby na uspokojenie jej pohľadávky ako konkurzného veriteľa v rozsahu, v ktorom došlo k splneniu povinnosti pôvodnou povinnou osobou podľa § 58 písm. a) a ku dňu splnenia tejto povinnosti. 

(2)	Pohľadávka pôvodnej povinnej osoby podľa písmena a) odseku 1 vznikne tiež, ak iná povinná osoba splní povinnosť podľa § 59 písm. a), avšak iba vo výške, v ktorej súčet hodnoty plnenia inej povinnej osoby a protiplnenia poskytnutého pôvodnou povinnou osobou dlžníkovi pri odporovanom právnom úkone presiahne obvyklú trhovú cenu veci alebo majetku, ktorého sa odporovaný právny úkon týka v čase, kedy bol uskutočnený.

(3)	Ak iná povinná osoba splnila svoju povinnosť podľa § 59 písm. a), oprávnená osoba sa nemôže s úspechom domôcť následkov podľa § 58 písm. a) bod 2 voči pôvodnej povinnej osobe.  Ak zaniklo právo na oddelené uspokojenie inej povinnej osoby podľa § 59 písm. b), oprávnená osoba sa nemôže s úspechom domôcť následkov podľa § 58 písm. b) voči pôvodnej povinnej osobe.

(4)	Následok neúčinnosti odporovaného právneho úkonu podľa § 58 písm. a) bod 1 ani podľa § 59  písm. a) bod 1 nenastane, ak v čase odporovania právnemu úkonu oprávnenou osobou vec alebo iný majetok, vrátenia ktorého sa oprávnená osoba domáha už nepatrí povinnej osobe, ak je zničený, poškodený, stratený, odcudzený, neupotrebiteľný, spotrebovaný, alebo inak odstránený alebo znehodnotený alebo ak je zmiešaný s iným majetkom povinnej osoby a nie je možné ho jasne identifikovať alebo oddeliť. To neplatí ak ide o zastupiteľnú vec alebo iný zastupiteľný majetok a povinná osoba má vec alebo iný majetok rovnakého druhu. 

(5) 	Následok neúčinnosti odporovaného právneho úkonu podľa § 58  písm. a) bod 1 ani podľa § 59 písm. a) bod 1 nenastane, ak v čase odporovania právnemu úkonu oprávnenou osobou, vzniklo k veci alebo inému majetku, vrátenia ktorého sa oprávnená osoba domáha právo na oddelené uspokojenie alebo iné vecné právo. To neplatí, ak osoba, v prospech ktorej právo na oddelené uspokojenie alebo iné vecné právo vzniklo, nie je dobromyseľná, pričom  ustanovenie § 57 ods. 4 sa použije na takúto osobu primerane.  V takom prípade je právo takejto osoby na oddelené uspokojenie alebo jej iné vecné právo voči konkurzným veriteľom neúčinné. 

(6)	 Následok neúčinnosti odporovaného právneho úkonu podľa § 58 písm. c) bod 1 nenastane, ak v čase odporovania právnemu úkonu oprávnenou osobou bolo právo na oddelené uspokojenie už vykonané pôvodnou povinnou osobou. 

(7)	 Následok neúčinnosti odporovaného právneho úkonu podľa § 58 písm. e) bod 1 nenastane, ak v čase odporovania právnemu úkonu oprávnenou osobou vec alebo iný majetok, ktorým pôvodná povinná osoba zabezpečila záväzok dlžníka už nepatrí pôvodnej povinnej osobe. To neplatí ak ide o zastupiteľnú vec alebo iný zastupiteľný majetok a pôvodnej povinnej osobe patrí vec alebo iný majetok rovnakého druhu, ani ak ide o veci alebo majetok určené podľa druhu.
 
(8) Ak iná povinná osoba splnila svoju povinnosť podľa 59 písm. a),  môže požadovať vrátenie jej vzájomného plnenia, ako aj náklady, ktoré účelne vynaložila na údržbu, zachovanie a zhodnotenie veci alebo iného majetku od pôvodnej povinnej osoby alebo od osoby, od ktorej vec alebo majetok, ktoré alebo ktorých hodnotu vrátila do príslušnej podstaty, nadobudla, s výnimkou prípadu, ak ich nadobudla v súvislosti s výkonom práva na oddelené uspokojenie.  V takom prípade iná povinná osoba môže takéto plnenia požadovať od pôvodnej povinnej osoby alebo od osoby, v prospech ktorej bolo toto právo na oddelené uspokojenie zriadené. 

štvrtá časť - Reštrukturalizácia

§ 61
Účel reštrukturalizácie

Účelom reštrukturalizácie je zabezpečiť uspokojenie reštrukturalizačných veriteľov vo väčšom rozsahu než by bolo dosiahnuté ako výťažok speňažovania, ak by bol vyhlásený konkurz na majetok úpadcu.  Správca aj úpadca sú povinní konať s odbornou starostlivosťou tak, aby čo najlepšie splnili účel reštrukturalizácie.

PRVÁ HLAVA
ÚČINKY POVOLENIA REŠTRUKTURALIZÁCIE

§ 62
Vznik účinkov povolenia reštrukturalizácie

	Okamihom povolenia reštrukturalizácie začína reštrukturalizačné konanie (ďalej len "reštrukturalizácia"). Účinky povolenia reštrukturalizácie podľa § 63 až § 69 nastanú okamihom zverejnenia uznesenia o povolení reštrukturalizácie v obchodnom registri.  

§ 63
Majetok úpadcu a výkon jeho činnosti

(1)	 Oprávnenie nakladať s majetkom úpadcu ako aj výkon práv a povinností, ktoré súvisia s nakladaním s týmto majetkom a s výkonom podnikateľskej činnosti úpadcu, podlieha prechádzajúcemu písomnému súhlasu správcu v rozsahu určenom súdom v uznesení o povolení reštrukturalizácie najmenej však v rozsahu podľa § 23. Právne úkony úpadcu týkajúce sa tohto majetku, práv a povinností sú voči reštrukturalizačným veriteľom ako aj prednostným veriteľom neúčinné, ak k nim správca neudelil predchádzajúci písomný súhlas. 

(2) Na žiadosť veriteľského výboru správca musí rozšíriť rozsah obmedzení nakladania s majetkom úpadcu a výkonu jeho práv a povinností, ktoré súvisia s nakladaním s týmto majetkom a s výkonom podnikateľskej činnosti úpadcu nad rámec určený súdom v uznesení o povolení reštrukturalizácie. Rozhodnutie veriteľského výboru o rozšírení rozsahu obmedzení výboru je záväzné pre úpadcu aj správcu a nadobúda účinnosť jeho zverejnením v obchodnom vestníku

(3)	Predchádzajúcemu písomnému súhlasu správcu podliehajú tiež právne úkony úpadcu v pracovnoprávnych vzťahoch. 

(4)	Správca môže súhlasiť s vykonaním právneho úkonu mimo bežnej obchodnej činnosti len ak sa hodnota majetku úpadcu následkom právneho úkonu zvýši alebo ak je právny úkon potrebný na dosiahnutie účelu reštrukturalizácie.

(5)	Ak súd odvolal správcu, ktorého úpadca poveril vypracovaním reštrukturalizačného posudku z dôvodu kolúzneho konania úpadcu a správcu v rozpore so záujmami reštrukturalizačných veriteľov, a ustanovil nového správcu, dňom zverejnenia ustanovenia nového správcu prechádza oprávnenie nakladať s majetkom úpadcu ako aj výkon práv a povinností, ktoré súvisia s nakladaním s týmto majetkom a s výkonom podnikateľskej činnosti úpadcu na správcu. Právne úkony úpadcu sú od toho okamihu voči reštrukturalizačným veriteľom aj prednostným veriteľom neúčinné. 

(6)	Správca môže vykonať právny úkon mimo bežnej činnosti v rámci predmetu podnikania úpadcu len, ak sa následkom takého úkonu hodnota majetku dlžník zvýši alebo ak je taký úkon potrebný na dosiahnutie účelu reštrukturalizácie.

§ 64
Súčinnosť úpadcu

	Ak prešlo oprávnenie nakladať s majetkom úpadcu ako aj výkon práv a povinností, ktoré súvisia s nakladaním s týmto majetkom a s výkonom podnikateľskej činnosti úpadcu na správcu, úpadca je povinný poskytnúť správcovi všetku súčinnosť potrebnú pre výkon jeho funkcie.  Ustanovenia § 179 až  183 sa použijú na práva správcu a povinnosti úpadcu a iných osôb primerane.

§ 65
Obmedzenia práv reštrukturalizačných veriteľov

Povolenie reštrukturalizácie má na práva reštrukturalizačných veriteľov tieto účinky

a) 	pre pohľadávku reštrukturalizačného veriteľa proti úpadcovi nemožno nariadiť výkon rozhodnutia ani vydať poverenie na vykonanie exekúcie, viesť výkon  rozhodnutia ani vykonávať exekúciu; v už začatých a prerušených konaniach o výkon rozhodnutia alebo exekučných konaniach sa nepokračuje,
	
b)	reštrukturalizačný veriteľ, ktorého pohľadávka je zabezpečená právom na oddelené uspokojenie nemôže začať ani pokračovať vo výkone tohto práva; to sa týka aj prijímania plnení od poddlžníkov, ak právo na oddelené uspokojenie bolo zriadené k pohľadávkam úpadcu,

c)	reštrukturalizačný veriteľ nemôže odstúpiť od zmluvy o vzájomnom plnení ani od nájomnej zmluvy ani ju vypovedať, ak úpadca splnil všetky splatné záväzky z tejto zmluvy nezaplatené ku dňu povolenia reštrukturalizácie bez zbytočného odkladu po povolení reštrukturalizácie alebo v inej lehote dohodnutej s reštrukturalizačným veriteľom a ďalej riadne a včas plní záväzky z takejto zmluvy,  	

d)	reštrukturalizačný veriteľ nemôže odstúpiť od zmluvy o kúpe prenajatej veci ani od nájomnej zmluvy, v súvislosti s ktorou bola zmluva o kúpe prenajatej veci uzatvorená, ani od inej podobnej zmluvy, ani takúto zmluvu vypovedať, ak je úpadca nájomcom alebo ak má úpadca postavenie obdobné nájomcovi a ak splnil všetky splatné záväzky z takejto zmluvy nezaplatené ku dňu povolenia reštrukturalizácie bez zbytočného odkladu po povolení reštrukturalizácie alebo v inej lehote dohodnutej s reštrukturalizačným veriteľom a ďalej riadne a včas plní záväzky z takejto zmluvy,
	
e)	reštrukturalizačný veriteľ nemôže odstúpiť od zmluvy, z ktorej má ako predávajúci právo výhrady vlastníckeho práva ani takúto zmluvu vypovedať, ani zmocniť sa alebo sa inak domáhať vydania majetku na ktorý sa takáto výhrada vzťahuje, ak úpadca splnil všetky splatné záväzky z takejto zmluvy nezaplatené ku dňu povolenia reštrukturalizácie bez zbytočného odkladu po povolení reštrukturalizácie alebo v inej lehote dohodnutej s reštrukturalizačným veriteľom a ďalej riadne a včas plní záväzky z takejto zmluvy,

f)	reštrukturalizačný veriteľ nemôže voči úpadcovi započítať svoju pohľadávku, 

g)	reštrukturalizačný veriteľ nemôže prijať od úpadcu plnenie na uspokojenie svojej splatnej pohľadávky.

§ 66
Súdne a iné konania

(1)	Súdne a iné konania podľa osobitného predpisu, ktoré sa začali pred povolením reštrukturalizácie sa prerušujú, ak sa týkajú majetku úpadcu alebo ak sa týkajú nárokov reštrukturalizačných veriteľov. Neprerušuje sa trestné konanie pričom však v ňom nemožno rozhodnúť o náhrade škody a ani colné konanie.

(2)	V konaniach prerušených podľa odseku 1 okrem konaní o pohľadávkach reštrukturalizačných veriteľov sa však pokračuje na návrh úpadcu po predchádzajúcom súhlase správcu, úpadcovho odporcu, nerozlučného účastníka  konania. V konaniach o pohľadávkach reštrukturalizačných veriteľov prerušených podľa odseku 1 sa pokračuje podľa § 48 na návrh reštrukturalizačného veriteľa alebo podľa § 49 na návrh správcu. Procesné úkony uskutočnené v prerušených konaniach po povolení reštrukturalizácie sú neúčinné. 

(3)	Súdne a iné  konania  podľa  osobitného  predpisu15), ktoré sa týkajú majetku úpadcu, alebo konania o nárokoch, ktoré majú byť uspokojené z tohto majetku, možno začať na návrh úpadcu po predchádzajúcom súhlase správcu alebo podaním návrhu proti úpadcovi len v súlade s týmto zákonom.  Procesné úkony uskutočneného v týchto konaniach úpadcom sú účinné len ak sú schválené správcom. 

(4)	Procesné úkony uskutočneného v konaniach podľa odseku 2 a 3 úpadcom sú účinné len ak sú schválené správcom. 

(5)	Ustanovenie odseku 3 sa nepoužije, ak ide o pohľadávky prednostných veriteľov. 

§ 67
Nesplatné pohľadávky reštrukturalizačných veriteľov

Povolenie reštrukturalizácie nemá vplyv na splatnosť pohľadávky reštrukturalizačného veriteľa. Ak však reštrukturalizačný veriteľ prihlásil pohľadávku, ktorá ku dňu povolenia reštrukturalizácie nie je splatnou, za predpokladu splnenia ostatných podmienok stanovených týmto zákonom sa pre účely hlasovania na schôdzi veriteľov a práva kandidatúry do veriteľského výboru sa na takúto pohľadávku reštrukturalizačného veriteľa hľadí ako by bola splatná.

§ 68
Zmluva o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát

(1) 	Povolenie reštrukturalizácie nemá žiadne účinky na záverečné vyrovnanie ziskov a strát podľa zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát.

(2)	Ak zmluvné strany uzatvorili obchody podľa zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát alebo v súvislosti s ňou a dôjde k ukončeniu alebo zrušeniu obchodov, ktoré podliehajú záverečnému vyrovnaniu ziskov a strát podľa takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, vo vzťahu k takým obchodom bude splatný iba jediný čistý záväzok, ktorého výška sa určí spôsobom stanoveným v zmluve o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát. Ak pohľadávku vo vzťahu k takému čistému záväzku podľa zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát má úpadca voči druhej strane zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, úpadca takú pohľadávku po povolení reštrukturalizácie uplatní voči druhej strane iba vo výške určenej po záverečnom vyrovnaní ziskov a strát. Ak pohľadávku vo vzťahu k takému čistému záväzku podľa zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát má druhá strana zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, môže v postavení reštrukturalizačného veriteľa takú pohľadávku uplatniť u úpadcu po povolení reštrukturalizácie iba vo výške určenej po záverečnom vyrovnaní ziskov a strát.

§ 69
Odstúpenie od zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát

(1)	Odstúpenie od zmluvy, ktorej súčasťou je zmluva o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, sa nedotýka ustanovení o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, ktoré sú jej súčasťou.

(2)	Ak zmluvné strany uzatvorili obchody podľa zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát alebo v súvislosti s ňou a dôjde k odstúpeniu od takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, vo vzťahu k obchodom, ktoré podliehajú záverečnému vyrovnaniu ziskov a strát podľa takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, bude splatný iba jediný čistý záväzok, ktorého výška sa určí spôsobom stanoveným v takej zmluve o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát. Ak pohľadávku vo vzťahu k takému čistému záväzku podľa takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát má úpadca voči druhej strane takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, úpadca takú pohľadávku po povolení reštrukturalizácie uplatní voči druhej strane iba vo výške určenej po záverečnom vyrovnaní ziskov a strát. Ak pohľadávku vo vzťahu k takému čistému záväzku podľa takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát má druhá strana takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, môže v postavení reštrukturalizačného veriteľa takú pohľadávku uplatniť u úpadcu po povolení reštrukturalizácie iba vo výške určenej po záverečnom vyrovnaní ziskov a strát.

DRUHÁ HLAVA
SUBJEKTY REŠTRUKTURALIZAČNÉHO KONANIA

§ 70
Účastníci reštrukturalizácie

(1)	Účastníkmi reštrukturalizácie sú úpadca, reštrukturalizační veritelia a iné osoby, ktoré sú dotknuté reštrukturalizačným plánom, ak si spôsobom ustanoveným v tomto zákone uplatňujú v reštrukturalizácii svoje nároky. 

(2)	Ak tento zákon neustanovuje inak, veriteľ prestáva byť účastníkom reštrukturalizácie, ak si neuplatnil svoj nárok spôsobom a v lehote stanovenej týmto zákonom alebo ho uplatnil neúspešne.  

(3)	Ak došlo počas reštrukturalizácie k zmene reštrukturalizačného veriteľa zo zákona alebo zo zmluvy, účastníkom reštrukturalizácie sa namiesto pôvodného reštrukturalizačného veriteľa stáva nový veriteľ, ak túto skutočnosť správcovi a súdu preukáže nový veriteľ, a to ku dňu preukázania takejto zmeny súdu a za podmienky, že nový veriteľ, ktorý nemá na území Slovenskej republiky sídlo alebo trvalé bydlisko ani organizačnú zložku zároveň uvedie aj obchodné meno alebo meno a priezvisko a adresu svojho zástupcu pre doručovanie v tuzemsku a pripojí dôkaz o tom, že tento zástupca poverenie prijal. Na zámenu účastníkov reštrukturalizácie sa nevzťahuje osobitný predpis.

(4)	Ak je úpadcom obchodná spoločnosť a schválením reštrukturalizačného plánu môžu byť dotknuté majetkové práva spoločníka alebo akcionára, účastníkom reštrukturalizácie je  každý jej spoločník alebo akcionár (ďalej len "akcionár").  Platí, že majetkové práva akcionára môžu byť dotknuté, len ak sa navrhuje zmena práv spojených s jeho majetkovou účasťou v spoločnosti úpadcu, predaj podniku úpadcu, predaj majetkovej účasti v spoločnosti úpadcu, alebo zlúčenie, splynutie alebo rozdelenie spoločnosti úpadcu.

(5)	Ak je úpadcom štátny podnik alebo iná právnická osoba hospodáriaca s majetkom štátu podľa osobitného predpisu, účastníkom reštrukturalizácie je štát. 

Kolektívne orgány reštrukturalizačných veriteľov
§ 71

	Na účel zistenia stanovísk reštrukturalizačných veriteľov sa počas reštrukturalizácie zvolávajú schôdze veriteľov podľa tohto zákona a na účel prerokovania a schválenia reštrukturalizačného plánu sa zvoláva schvaľovacia schôdza. Reštrukturalizační veritelia si za účelom výkonu svojich práv v konkurze volia veriteľský výbor.

§ 72
Prvá schôdza reštrukturalizačných  veriteľov 

(1)	Do piatich dní od povolenia reštrukturalizácie zverejní správca v obchodnom vestníku oznámenie o zvolaní prvej schôdze reštrukturalizačných veriteľov (ďalej len "prvá schôdza") tak, aby sa konala najneskôr 45 dní po povolení reštrukturalizácie. Oznámenie o zvolaní prvej schôdze obsahuje informáciu o mieste, čase a predmete rokovania s výzvou, aby reštrukturalizační veritelia predložili prihlášky svojich pohľadávok najneskôr v deň určený správcom v oznámení.  Lehota nesmie byť kratšia než 30 dní a nesmie uplynúť neskôr ako 10 dní pred konaním schôdze. Na prvej schôdzi sa  vždy volia členovia veriteľského výboru. 

(2)	Prvej schôdzi predsedá  správca. Na prvej schôdzi sa môže zúčastniť a hlasovať reštrukturalizačný veriteľ, ktorý si prihlásil svoju pohľadávku spôsobom ustanoveným týmto zákonom najneskôr v posledný deň určený správcom na prihlásenie pohľadávok v oznámení o zvolaní prvej schôdze, a to v rozsahu prihlásených pohľadávok, ktoré neboli popreté podľa § 46. 
 
(3)	Prvá schôdza je uznášaniaschopná, ak sú prítomní aspoň traja veritelia. Na každú 1 Sk pohľadávky má prítomný veriteľ jeden hlas.

(4)	Na prijatie rozhodnutia na prvej schôdzi je potrebná nadpolovičná väčšina hlasov prítomných veriteľov.  
§ 73
Voľba veriteľského výboru

(1)	Veriteľský výbor môže mať troch alebo piatich členov. Ak sú účastníkmi  reštrukturalizácie veritelia s nárokom na oddelené uspokojenie, veriteľský výbor ktorý má troch členov, musí mať aspoň jedného člena oddeleného veriteľa, a ak má veriteľský výbor piatich členov, musia byť najmenej dvaja jeho členovia oddelení veritelia. Členom veriteľského výboru je vždy veriteľ, ktorý poveril reštrukturalizačného správcu a podal návrh na povolenie reštrukturalizácie; ak tak urobila skupina veriteľov, je členom veriteľského výboru spoločný zástupca týchto veriteľov. Členom veriteľského výboru je vždy kvalifikovaný oddelený veriteľ, a ak je úpadcom banka alebo obchodník s cennými papiermi, je členom aj Fond ochrany vkladov alebo Garančný fond investícií.  Prví členovia veriteľského výboru sa volia,  spomedzi reštrukturalizačných veriteľov prítomných na prvej schôdzi. 

(2)	Za členov veriteľského výboru správca navrhuje prítomných reštrukturalizačných veriteľov, a to v poradí podľa hodnoty nimi prihlásených a nepopretých pohľadávok, so zohľadnením požiadavky na účasť oddelených veriteľov vo veriteľskom výbore. Veritelia na prvej schôdzi postupne hlasujú o  navrhnutých členoch veriteľského výboru, až pokým nie je zvolených päť členov veriteľského výboru; ak už nie je možné navrhnúť ďalšieho člena veriteľského výboru, veriteľský výbor je zvolený,  ak boli zvolení aspoň traja členovia.  Ak po skončení hlasovania o navrhnutých členoch boli zvolení len štyria členovia, členmi veriteľského výboru sa stávajú  prví traja zvolení členovia. Ak došlo k zvoleniu menej než troch členov, má sa za to, že veriteľský výbor nebol zvolený.

(3)	Ak  nie je prvá schôdza uznášaniaschopná alebo ak na nej nie je zvolený veriteľský výbor,  pôsobnosť veriteľského výboru vykonáva v plnom rozsahu súd odo dňa, kedy sa mala prvá schôdza uskutočniť alebo odo dňa neúspešného hlasovania o voľbe členov veriteľského výboru, až do riadneho zvolenia veriteľského výboru. 

§ 74
Zvolanie ďalšej schôdze

(1) 	Správca je oprávnený zvolať ďalšiu schôdzu reštrukturalizačných veriteľov (ďalej len "ďalšia schôdza") až po uplynutí 10 dní odo dňa, zverejnenia oznamu o zostavení zoznamu pohľadávok v obchodnom vestníku , a to na účel zistenia stanovísk reštrukturalizačných veriteľov potrebných na ďalšie vedenie reštrukturalizácie, voľby veriteľského výboru, ak nebol zvolený na prvej schôdzi a odvolania a voľby jeho jednotlivých  členov

(2)	 Na žiadosť veriteľského výboru, súdu, reštrukturalizačného veriteľa alebo viacerých reštrukturalizačných veriteľov, ktorých súčet hodnoty pohľadávok predstavuje najmenej  10 % hodnoty všetkých zistených pohľadávok reštrukturalizačných veriteľov musí správca zvolať ďalšiu schôdzu vždy, a to do piatich dní od doručenia žiadosti o jej zvolanie tak, aby sa uskutočnila v lehote nie skôr ako 20 dní a najneskôr do 30 dní od doručenia žiadosti o zvolanie ďalšej schôdze bez ohľadu na lehotu uvedenú v odseku 1.  Ten, kto predkladá žiadosť o zvolanie ďalšej schôdze, je povinný predložiť spolu so žiadosťou aj vymedzenie predmetu (návrh programu schôdze) rokovania. Porušenie povinnosti správcu zvolať ďalšiu schôdzu je závažným porušením jeho povinností.

(3) 	Oznámenie o konaní  ďalšej schôdze, ktoré obsahuje informáciu o mieste, čase a predmete rokovania, musí správca uverejniť v obchodnom vestníku  najmenej  15 dní pred jej konaním a v tej istej lehote ho doručiť súdu. 

(4)	Súd zvolá ďalšiu schôdzu 
	a) na návrh žiadateľa o zvolanie ďalšej schôdze alebo z vlastného podnetu, ak správca 	nezvolá ďalšiu schôdzu podľa odseku 2, 
	b) ak sa splnia podmienky uvedené v § 84, alebo 
	c) ak správca stratil spôsobilosť vykonávať svoju funkciu. 
	Na zvolanie ďalšej schôdze súdom sa primerane použijú  ustanovenia o zvolaní ďalšej schôdze správcom.

(5)	Ak sa ďalšia schôdza zvoláva na návrh veriteľa alebo skupiny veriteľov, títo sú povinní 	uhradiť náklady zvolania a konania ďalšej schôdze, ak sa na  schôdzi nerozhodne inak. 

(6)	Zaradiť na rokovanie ďalšej schôdze záležitosť, ktorá nie je predmetom rokovania podľa 	oznámenia zverejneného v obchodnom vestníku možno len vtedy, ak sú na ďalšej schôdzi 	prítomní  všetci  veritelia oprávnení hlasovať a ak hlasujú za prijatie tohto návrhu.  

§ 75
Účasť, hlasovanie a rozhodovanie na ďalšej schôdzi

(1) 	Na ďalšej schôdzi sa môže zúčastniť a hlasovať každý reštrukturalizačný veriteľ, ktorého pohľadávka je v čase konania ďalšej schôdze zistená. Ďalšej schôdzi predsedá správca.

(1)	Podmienený veriteľ môže hlasovať len so súhlasom správcu a v rozsahu určenom správcom. 

(2)	Správca môže priznať právo hlasovať aj reštrukturalizačným veriteľom pohľadávky nezaradenej do zoznamu alebo reštrukturalizačným veriteľom pohľadávky, ktorá nebola zistená, ak by neumožnenie hlasovať bolo podľa správcu postupujúceho s odbornou starostlivosťou zjavne nespravodlivé. 

(3)	Každý reštrukturalizačný veriteľ, ktorý sa zúčastnil a mal právo na ďalšej schôdzi hlasovať, môže na súde napadnúť správcovo rozhodnutie podľa odseku 3 do troch dní od skončenia ďalšej  schôdze, ak vzniesol námietku do zápisnice o priebehu ďalšej schôdze. Ak súd zistí, že veriteľ nebol oprávnený hlasovať a že uznesenie schôdze mohlo alebo môže vážne poškodiť spoločný záujem reštrukturalizačných veriteľov, uznesenie zruší a prikáže správcovi zvolať novú schôdzu, na ktorej sa bude opätovne hlasovať o rovnakom predmete rokovania. Súd rozhoduje uznesením proti ktorému nie je prípustné odvolanie    

(4)	Na uznášaniaschopnosť a väčšiny potrebné na schválenie rozhodnutia ďalšej schôdze sa použijú ustanovenia o prvej schôdzi rovnako.

§ 76
Odvolanie a voľba člena veriteľského výboru alebo veriteľského výboru na ďalšej schôdzi

(1)	Ak je odvolaný člen veriteľského výboru, musí byť za člena veriteľského výboru zvolený iný reštrukturalizačný veriteľ, ktorý je prítomný na ďalšej schôdzi alebo ktorý písomne voľbu prijal. Ak je odvolaným členom veriteľského výboru oddelený veriteľ, musí byť za člena veriteľského výboru zvolený iný oddelený veriteľ. S každým návrhom na odvolanie člena veriteľského výboru musí byť zároveň predložený aj návrh na voľbu nového člena a o oboch návrhoch sa hlasuje spoločne.  

(2)	Člena veriteľského výboru, ktorým je Fond ochrany vkladov alebo Garančný fond investícií nemožno odvolať. 

(3)	Ak nebol zvolený veriteľský výbor, ak došlo k odvolaniu všetkých členov veriteľského výboru alebo ak odstúpil člen veriteľského výboru alebo inak zaniklo jeho členstvo vo veriteľskom výbore, použijú sa na voľbu  primerane ustanovenia § 72.  

§ 77
Veriteľský výbor

(1)	Veriteľský výbor 
a)	poskytuje stanoviská, vyjadrenia a odporúčania týkajúce sa prípravy reštrukturalizačného plánu,
b)	dohliada nad činnosťou správcu,
c)	podáva návrh na odvolanie správcu a vyjadruje sa k osobe navrhovaného správcu, 
d)	predbežne schvaľuje reštrukturalizačný plán, vydáva odporúčanie pre schvaľovaciu schôdzu reštrukturalizačných veriteľov a
e)	rozhoduje o záležitostiach súvisiacich s reštrukturalizáciou v rozsahu ustanoveným týmto zákonom. 

(2)	Zasadanie veriteľského výboru zvoláva ktorýkoľvek člen veriteľského výboru alebo správca. Prvé zasadanie veriteľského výboru zvoláva správca tak, aby sa uskutočnilo do 15 dní od  zvolenia veriteľského výboru. Na žiadosť ktoréhokoľvek člena výboru správca zvolá ďalšie zasadnutie tak, aby sa uskutočnilo do 15 dní odo dňa doručenia žiadosti správcovi. Správca nezvoláva zasadnutie, ak sa veriteľský výbor na svojom predchádzajúcom zasadnutí dohodol na dni konania ďalšieho zasadnutia. Zasadanie veriteľského výboru je neverejné. 

(3)	Na prvom zasadnutí veriteľského výboru si členovia veriteľského výboru zvolia spomedzi seba predsedu. 

(4)	Každý člen si môže určiť svojho zástupcu. Zástupca sa musí preukázať písomnou plnou mocou podpísanou členom veriteľského výboru alebo jeho štatutárnym orgánom ak ide o člena, ktorý je právnickou osobou. 

(5)	Na žiadosť veriteľského výboru alebo správcu je úpadca alebo v prípade úpadcu, ktorý je právnickou osoba, osoba podľa § 16 ods. 3 povinná zúčastniť sa  zasadnutia veriteľského výboru. 

(6)	Veriteľský výbor je uznášaniaschopný, ak je prítomná nadpolovičná väčšina jeho členov.

(7)	Každý člen veriteľského výboru má jeden hlas. Na platnosť uznesenia veriteľského výboru je potrebný  súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných členov alebo ich zástupcov. Ak je členom veriteľského výboru kvalifikovaný oddelený veriteľ, vždy sa vyžaduje jeho súhlas. V prípade rovnosti hlasov sa hlasy členov veriteľského výboru prepočítajú tak, že na každú 1 Sk každej svojej pohľadávky má prítomný člen veriteľského výboru jeden hlas.  

(8)	Hlasovať možno aj bez účasti na zasadnutí veriteľského výboru, a to zaslaním svojho hlasu k návrhu uznesenia predsedovi veriteľského výboru alebo správcovi.  Na účely uznášaniaschopnosti sa všetci hlasujúci členovia považujú za prítomných.

(9)	Člen veriteľského výboru zodpovedá reštrukturalizačným veriteľom za škodu ktorá im vznikla v dôsledku úmyselného konania proti záujmom všetkých reštrukturalizačných veriteľov,  okrem prípadu, ak k tomu došlo z dôvodu obrany oprávnených záujmov príslušného člena ako oddeleného veriteľa, alebo hrubej nedbanlivosti člena pri výkone jeho funkcie. Ak takto zodpovedá viacej členov, zodpovedajú spoločne a nerozdielne.  

(10)	Náklady, ktoré člen veriteľského výboru alebo jeho zástupca preukázateľne vynaložil pri výkone svojej funkcie sú prednostnou pohľadávkou vo výške schválenej veriteľským výborom. 

(11)	Ak počas reštrukturalizácie klesne počet členov veriteľského výboru, pod minimálny počet vyžadovaný zákonom, funkciu veriteľského výboru bude vykonávať súd až do zvolenia zákonom vyžadovaného počtu členov veriteľského výboru

§ 78
Zánik členstva vo veriteľskom výbore

	(1) Člen veriteľského výboru môže zo svojej funkcie odstúpiť písomným odstúpením adresovaným predsedovi veriteľského výboru alebo, ak ide o predsedu, správcovi. Odstúpenie je účinné a členstvo takémuto členovi zaniká dňom, kedy schôdza veriteľov zvolila alebo mala zvoliť na jeho miesto nového člena. 

	(2) Členstvo vo veriteľskom výbore ďalej zaniká ak 

a)	člen veriteľského výboru zomrie, je vyhlásený za mŕtveho alebo zanikne bez právneho nástupcu, alebo 

b)	sa člen alebo jeho zástupca nezúčastnil troch po sebe nasledujúcich zasadnutí veriteľského výboru.

§ 79
Vzťah veriteľského výboru a správcu

(1)	Správca je povinný každých 30 dní od svojho ustanovenia predkladať veriteľskému výboru písomné správy o svojej činnosti.

(2)	Na žiadosť veriteľského výboru je správca povinný bez zbytočného odkladu informovať výbor o akejkoľvek záležitosti týkajúcej sa reštrukturalizácie, nakladania s majetkom úpadcu alebo výkonu jeho činnosti, a to v rozsahu vyžiadania veriteľským výborom. Správca však nie povinný poskytnúť informácie na základe žiadosti veriteľského výboru, ak podľa jeho odôvodneného názoru 
a)	je takáto žiadosť zjavne neodôvodnená, alebo
b)	s poskytnutím informácie je spojené vynaloženie neprimerane vysokých nákladov. 

(3)	Správca je povinný zúčastňovať sa na žiadosť veriteľského výboru na každom jeho zasadnutí. Správca je oprávnený zúčastňovať sa zasadnutí veriteľského výboru, ibaže si veriteľský výbor vyhradil  z dôležitých dôvodov, aby sa  zasadnutie konalo bez účasti správcu.  O takýchto dôvodoch veriteľský výbor upovedomí súd a  požiada ho do 30 dní o odvolanie správcu, alebo bez zbytočného odkladu po uplynutí tejto lehoty správcu oboznámi s predmetom zasadnutia a rokovania veriteľského výboru.

(4)	Ak podľa priebežne poskytovaných informácií veriteľský výbor rozhodne, že nie je pravdepodobné, že by reštrukturalizačný plán mohol byť schválený, požiada správcu o podanie návrhu na zastavenie reštrukturalizácie a na vyhlásenie konkurzu. 

§ 80
Zápisnica 

(1)	Predsedajúci zabezpečí vyhotovenie zápisnice zo zasadnutia kolektívneho orgánu veriteľov. Zápisnica obsahuje zhrnutie priebehu zasadania a presné znenie uznesenia prijatého na zasadnutí. Zápisnicu podpisuje predsedajúci a v prípade zasadnutia  veriteľského výboru aj správca, ak je prítomný. 

(2)	Predsedajúci doručí rovnopis zápisnice do 10 dní od konania zasadnutia súdu. Zápisnica zo zasadnutia veriteľského výboru sa doručí správcovi priamo na zasadnutí okrem prípadu, ak si veriteľský výbor zo závažných dôvodov vyhradil zasadnutie bez prítomnosti správcu, a ak to nie je možné, predseda veriteľského výboru zabezpečí odoslanie zápisnice správcovi bez zbytočného odkladu po skončení zasadnutia.    

(3)	Správca bez zbytočného odkladu po vyhotovení zápisnice zverejní v obchodnom vestníku informáciu o tom, že zápisnica je pre reštrukturalizačných veriteľov u neho prístupná k nahliadnutiu.

§ 81
Ochrana spoločného záujmu reštrukturalizačných veriteľov

(1)	Reštrukturalizačný veriteľ oprávnený hlasovať na prvej schôdzi alebo na ďalšej schôdzi môže podať na súde návrh na zrušenie uznesenia schôdze do troch dní od jeho schválenia, ak na schôdzi vzniesol námietku rozporu uznesenia so spoločným záujmom reštrukturalizačných veriteľov aj s odôvodnením do zápisnice, a to len z dôvodov uvedených v ním vznesenej námietke.

(2)	Reštrukturalizačný veriteľ, ktorého pohľadávka je zistená, môže podať na súde návrh na zrušenie uznesenia veriteľského výboru do troch dní od zverejnenia oznámenia o možnosti  nahliadnuť do zápisnice zo zasadnutia veriteľského výboru  v obchodnom vestníku. 

(3)	Ak je napadnuté uznesenie kolektívneho orgánu veriteľov v rozpore so spoločným záujmom reštrukturalizačných veriteľov, súd ho zruší do siedmich dní  od doručenia návrhu; inak v rovnakej lehote uznesenie schôdze alebo veriteľského výboru potvrdí. Ak súd zruší napadnuté uznesenie prvej schôdze alebo ďalšej schôdze , môže uložiť správcovi zvolanie ďalšej schôdze alebo ju zvolať sám. 

(4)	Súd môže aj bez návrhu pozastaviť účinky napadnutého uznesenia do rozhodnutia vo veci.

(5)	Súd rozhoduje uznesením, proti ktorému nie je prípustné odvolanie.

§ 82
Súd 

(1)	Úlohou súdu je dohliadať nad činnosťou úpadcu, správcu a kolektívnych orgánov veriteľov a rozhodovať o tejto činnosti za podmienok ustanovených týmto zákonom a v záujme ochrany všetkých veriteľov, ktorých práva a oprávnené záujmy môžu byť v súvislosti s predmetom dohliadania alebo rozhodovania dotknuté. 
	
(2)	V prípadoch podľa § 77 ods. 3 a § 77 ods. 11 funkciu veriteľského výboru vykonáva súd.

§ 83
Zodpovednosť správcu

	Správca je zodpovedný každému veriteľovi za škodu, ktorá vznikne v dôsledku porušenia povinnosti vykonávať jeho pôsobnosť správcu v reštrukturalizácii s odbornou starostlivosťou. 

§ 84
Odvolávanie a výmena správcu 

	(1) Súd správcu môže kedykoľvek odvolať správcu z funkcie zo závažných dôvodov, ktorými je najmä   

a)	opakované alebo závažné porušenie povinnosti alebo povinností spojených s výkonom jeho funkcie,

b)	ak správca nespĺňa podmienky na výkon funkcie podľa § 9,

c)	iná dôležitá skutočnosť týkajúca sa spoločného záujmu reštrukturalizačných veriteľov.

(2)	Pred vydaním uznesenia o odvolaní správcu súd vypočuje členov veriteľského výboru.

(3)	Súd musí správcu odvolať z funkcie na návrh veriteľského výboru, ak správca závažným spôsobom porušil svoje povinnosti alebo ak opakovane porušuje svoje povinnosti menej závažným spôsobom.

	(4) Ak súd odvolá správcu, ktorý vypracoval reštrukturalizačný posudok na základe poverenia úpadcom z iného dôvodu ako podľa ods. 1 písm. b), zároveň vyhlási konkurz na majetok úpadcu okrem prípadu, ak veriteľský výbor požiadal o ustanovenie nového správcu a dôvodom odvolania správcu je kolúzne konanie úpadcu a správcu v rozpore so záujmami reštrukturalizačných veriteľov. V takom prípade súd do piatich pracovných dní ustanoví nového správcu, ak má za preukázané veriteľským výborom, že reštrukturalizácia môže splniť svoj účel.

	(5) Ak súd odvolá správcu, ktorý vypracoval reštrukturalizačný posudok na základe poverenia úpadcom z dôvodu podľa ods. 1 písm. b) alebo ak odvolá správcu, ktorý vypracoval reštrukturalizačný posudok na základe poverenia veriteľom alebo skupinou veriteľov, bez zbytočného odkladu po zistení stanovísk úpadcu a veriteľského výboru ustanoví nového správcu.  Ak úpadca a veriteľský výbor do piatich pracovných dní odo dňa odvolania správcu súdom nepredložia súhlasné stanovisko ohľadom osoby správcu, súd do piatich pracovných dní s prihliadnutím na vyjadrenia úpadcu aj veriteľského výboru ako aj doterajší priebeh reštrukturalizácie ustanoví nového správcu alebo vyhlási konkurz na majetok úpadcu, podľa toho čo je podľa odôvodneného záveru súdu v záujme reštrukturalizačných veriteľov. 
(6)	 Pri ustanovovaní nového správcu súd dbá na záujmy reštrukturalizačných veriteľov, ochranu ich práv a oprávnených záujmov a na splnenie účelu zákona. 
(7)	 Súd najmä dbá na to, aby ustanovený správca mal dostatočné personálne, materiálne a odborné predpoklady a skúsenosti potrebné na efektívne plnenie povinností v oblasti, v ktorej úpadca podniká.  Súd tiež dbá na to, aby ustanovil správcu, ktorého výška poistného krytia za zodpovednosť za škodu  je primeraná hodnote majetku úpadcu. 
(8)	 Pred rozhodnutím o ustanovení správcu sa súd sa môže obrátiť na ministerstvo alebo na jedného alebo viacerých správcov za účelom zistenia predpokladov podľa odseku 2.
(9)	 Správca je povinný prijať ustanovenie do funkcie súdom, ak prijatiu nebránia závažné dôvody. 
(10) 	Správca je povinný odmietnuť ustanovenie do funkcie súdom, ak by pre jeho vzťah s úpadcom, veriteľom alebo spriaznenou osobou úpadcu alebo veriteľa bolo možné mať pochybnosti o nestrannosti výkonu jeho funkcie.

§ 85
Odmeňovanie správcu

(1)	  Správca má za výkon svojej funkcie nárok na odmenu podľa  dohody s osobou, ktorá ho poverila vypracovaním reštrukturalizačného posudku. 

(2)	Ak úpadca a veriteľský výbor v stanovenej lehote nepredložia súdu súhlasné stanovisko ohľadom osoby správcu, nového správcu ustanoví súd, ktorý má nárok na odmenu podľa osobitného predpisu vydaného ministerstvom. 

§ 86
Nahliadanie do správcovského spisu
Správca je povinný umožniť nahliadnutie do spisov reštrukturalizačnému veriteľovi, úpadcovi, členovi veriteľského výboru a zástupcovi ktorejkoľvek z týchto osôb.  Každá z osôb, ktorej je umožnené nahliadnutie do spisu je povinná zachovať mlčanlivosť o všetkých skutočnostiach, ktoré sa pri tom dozvedela s výnimkou prípadov ak osobitný predpis ustanovuje inak.  Informácie získané nahliadnutím do spisu môžu byť použité výlučne v súvislosti s uplatňovaním práv v reštrukturalizácii.  Každá osoba, ktorá poruší povinnosti uložené jej v súvislosti s nahliadaním do spisu zodpovedá za škodu, ktorú tým spôsobila.  

ŠTVRTÁ HLAVA
REŠTRUKTURALIZAČNÝ PLÁN

§ 87
Reštrukturalizačný plán 

	Reštrukturalizačný plán (ďalej len "plán") je dokument pripravený v súlade s týmto zákonom, ktorého obsahom je návrh rozsahu a spôsobu uspokojenia reštrukturalizačných veriteľov. Ak je plán schválený veriteľmi a potvrdený súdom v súlade s týmto zákonom, je záväzný pre osoby v ňom uvedené.  
  
§ 88
Predkladateľ plánu

(1)	Plán pripravuje a na schválenie predkladá úpadca, ak návrh na povolenie reštrukturalizácie podal úpadca.  Správca poskytuje úpadcovi súčinnosť a odborné poradenstvo v súvislosti s prípravou plánu.

(2)	Plán pripravuje a na schválenie predkladá správca, ak 

a)	návrh na povolenie reštrukturalizácie podal reštrukturalizačný veriteľ, alebo 

b)	po povolení reštrukturalizácie ale pred predložením konečnej verzie návrhu plánu veriteľskému výboru prešlo oprávnenie nakladať s majetkom úpadcu v plnom rozsahu na správcu, alebo

c)	ak je návrh plánu prílohou reštrukturalizačného posudku. 

§ 89
Príprava plánu

(1)	Predkladateľ plánu, ak je ním úpadca, pripravuje  plán v súčinnosti so správcom, veriteľským výborom, a ak úlohu veriteľského výboru plní súd, v súčinnosti so súdom. Ak plán pripravuje správca, postupuje v súčinnosti so úpadcom, veriteľským výborom, a ak úlohu veriteľského výboru plní súd, v súčinnosti so súdom. 

(2)	Predkladateľ plánu je povinný

a)	pri príprave plánu postupovať tak, aby plán zabezpečoval čo najvyššiu mieru uspokojenia reštrukturalizačných veriteľov pri zachovaní jeho reálnosti a udržateľnosti,

b)	informovať priebežne v lehotách dohodnutých s ostatnými osobami uvedenými v ods.1 ale vždy najmenej raz za 15 dní a veriteľský výbor pri jeho vzniku, o základných otázkach týkajúcich sa obsahu pripravovaného plánu, 

c)	priebežne posielať predbežné verzie plánu osobám uvedeným v ods. 1 a žiadať ich o vyjadrenie ich stanovísk, návrhov alebo podnetov s tým, že prvá predbežná verzia plánu musí byť predložená v lehote 60 dní odo dňa povolenia reštrukturalizácie, ak súd v uznesení o povolení reštrukturalizácie v prípade hodnom zvláštneho zreteľa nepovolil dlhšiu lehotu,

d)	vyhodnocovať  s odbornou starostlivosťou všetky stanoviská, návrhy, podnety podľa písm. c),

e)	poskytnúť osobám uvedeným v odseku 1 všetky ďalšie informácie a dokumenty týkajúce sa obsahu pripravovaného plánu a poskytnúť všetku potrebnú súčinnosť s tým súvisiacu.

§ 90
Skupiny
(1)	Na účely určenia navrhovaného rozsahu uspokojenia pohľadávok reštrukturalizačných veriteľov a ich hlasovania o prijatí plánu predkladateľ plánu zaradí tieto pohľadávky do jednotlivých skupín.  Na tento účel sa v pláne upraví  vytvorenie najmä 
a)	samostatnej skupiny pre zabezpečené pohľadávky, 
b)	samostatnej skupiny pre nezabezpečené pohľadávky. 
(2)	 Ak je úpadcom obchodná spoločnosť a majetkové práva jej akcionára môžu byť plánom dotknuté, predkladateľ navrhne okrem skupín podľa odseku 1  vytvoriť samostatnú skupinu aj pre majetkové práva akcionárov úpadcu (ďalej len "práva akcionárov"). 
(3)	Pri každej zo skupín uvedených v odseku 1 a 2 môže predkladateľ plánu navrhnúť jej rozdelenie na ďalšie skupiny, v ktorých budú zoskupené pohľadávky niektorých reštrukturalizačných veriteľov a práva akcionárov, ak sa dá odôvodnene predpokladať, že nositelia týchto pohľadávok alebo práv majú v zásade rovnaké ekonomické záujmy, vzhľadom k veľkosti pohľadávky, povahy práva alebo právneho vzťahu, z ktorého pohľadávka alebo právo vzniklo.
(4)	Kritéria na zaradenie pohľadávok reštrukturalizačných veriteľov a práv akcionárov do jednotlivých skupín a odôvodnenie každého jednotlivého zaradenia sú súčasťou opisnej časti plánu.     
(5)	Ak sa v pláne predpokladá, že niektoré pohľadávky reštrukturalizačných veriteľov nemajú byť plánom dotknuté, predkladateľ navrhne vytvoriť samostatnú skupinu aj pre takéto pohľadávky. Pohľadávkou, ktorá nebude plánom dotknutá sa rozumie pohľadávka, ktorá má byť podľa plánu uhradená v jej pôvodnej hodnote podľa § 120 ods. 3 do 30 dní  
a)	 od zverejnenia skončenia reštrukturalizácie, ak sa pohľadávka stala splatnou pred skončením reštrukturalizácie,
b)	 odo dňa splatnosti pohľadávky, ak sa pohľadávka stane splatnou po skončení reštrukturalizácie;  
c) 	odo dňa, v ktorom bude pohľadávka zistená, ak je pohľadávka v čase skončenia reštrukturalizácie alebo v čase jej splatnosti sporná; alebo
pohľadávka, o ktorej jej veriteľ písomne vyhlásil, že ju považuje pre účely reštrukturalizácie za nedotknutú plánom. 
(6)	Podriadené pohľadávky a pohľadávky, ktoré sú v konkurznom konaní vylúčené z uspokojenia sa považujú v reštrukturalizácii za odpustené v plnom rozsahu. 
(7)	Ak predkladateľ s odbornou starostlivosťou určil, že zabezpečená pohľadávka alebo jej časť nemôže byť z pre ňu zriadeného práva na oddelené uspokojenie uspokojená, zaradí sa táto pohľadávka alebo jej určená časť do skupiny pre nezabezpečené pohľadávky. 

§ 91
Prednostné pohľadávky

(1)	  Splatné prednostné pohľadávky sa môžu uhradiť kedykoľvek počas reštrukturalizácie. Správca si môže voči úpadcovi vyhradiť, že všetky alebo niektoré prednostné pohľadávky môžu byť uhradené len s predchádzajúcim písomným súhlasom správcu alebo len správcom. 

(2)	Pre uspokojenie splatnej prednostnej pohľadávky možno aj po povolení reštrukturalizácie začať a viesť výkon rozhodnutia alebo exekúciu na majetok úpadcu. Zákaz podať návrh na vyhlásenie konkurzu alebo vyhlásiť konkurz počas reštrukturalizácie konania tým nie je dotknutý. 

(3)	Ak je na majetok úpadcu alebo preberajúcej spoločnosti  vyhlásený konkurz skôr, ako je plán úplne splnený, neuhradené nezabezpečené prednostné pohľadávky sú v konkurznom konaní pohľadávkami proti všeobecnej podstate. 
 
§ 92
Forma plánu

(1)	Plán sa skladá z opisnej časti a z konštitutívnej časti. 

(2)	K plánu sa prikladá najmä

a)	posledná riadna účtovná závierka úpadcu;

b)	mimoriadna účtovná závierka vyhotovená ku dňu povolenia reštrukturalizácie a ku poslednému dňu každého kalendárneho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom bola povolená reštrukturalizácia; 

c)	ďalšie  prílohy, ktoré sa podľa ustanovení tohto zákona prikladajú k plánu.  

§ 93
Opisná časť plánu
Opisná časť plánu obsahuje 

a)	názov alebo obchodné meno a sídlo úpadcu, ktorý je právnickou osobou alebo obchodné meno a miesto podnikania úpadcu, ktorý je fyzickou osobou, IČO a podrobnú charakteristiku podnikateľskej činnosti úpadcu;  

b)	podrobný opis finančnej situácie úpadcu s uvedením dôvodov, pre ktoré sa úpadca dostal do úpadku; 

c)	opis opatrení, ktoré úpadca uskutočnil na predídenie úpadku a zachovania prevádzky podniku alebo jeho časti;   

d)	vymedzenie a opis kritérií, podľa ktorých sú pohľadávky reštrukturalizačných veriteľov a práva akcionárov  zaradené do jednotlivých skupín s odôvodnením.  

e)	osobitne pre každú skupinu, všeobecné porovnanie právneho postavania a miery uspokojenia pohľadávok veriteľov a práv akcionárov v prípade prijatia plánu s ich pravdepodobným právnym postavením a mierou uspokojenia v prípade, ak by plán nebol prijatý;

f)	informácie o spôsobe hlasovania o pláne; 

h)	opis prostriedkov a opatrení na dosiahnutie účelu reštrukturalizácie, a to najmä 

1.	predĺženie lehoty splatnosti, krátenie miery uspokojenia alebo iná zmena pôvodne dohodnutého obsahu pohľadávok reštrukturalizačných veriteľov;

2.	pokračovanie prevádzky úpadcovho podniku alebo jeho časti úpadcom za účelom výhodnejšieho predaja v budúcnosti;  

3.	prevod úpadcovho podniku, jeho časti alebo akejkoľvek časti úpadcovho majetku na inú osobu alebo osoby, či už preberajúca osoba existuje k okamihu nastania účinkov súdom potvrdeného plánu alebo vznikne v budúcnosti; 

4.	zlúčenie alebo splynutie úpadcu s inou osobou alebo osobami; 

5.	vydanie akcií alebo iných majetkových účastí úpadcu alebo preberajúcej osoby, či už za účelom výmeny pohľadávok reštrukturalizačných veriteľov za tieto akcie alebo iné majetkové účasti alebo za iným účelom stanoveným v  pláne; 

6.	rozdelenie úpadcu alebo jeho premena na inú právnu formu;

7.	prevod majetku úpadcu zaťaženého právom na oddelené uspokojenie alebo inou ťarchou bez takéhoto zaťaženia; 

8.	zmena práv akcionárov, obsahu zakladateľských zmlúv alebo iných dokumentoch podobného charakteru alebo prevod majetkových účastí akcionárov na iné osoby; 

j)	všetky ďalšie informácie, ktoré sú potrebné na to, aby každý reštrukturalizačný veriteľ mohol s odbornou starostlivosťou rozhodnúť o prijatí plánu a pre jeho potvrdenie súdom.  

§ 94
Konštitutívna časť plánu
(1)	Konštitutívna časť plánu obsahuje predpoklad vzniku, zmeny alebo zániku práv a povinností reštrukturalizačných veriteľov, iných dotknutých osôb, úpadcu a preberajúcej osoby alebo osôb po prijatí a súdom potvrdení plánu.  
(2)	Každá pohľadávka zapísaná do zoznamu pohľadávok sa zaradí do niektorej zo skupín zostavených prekladateľom plánu, a to podľa kritérií uvedených pre tento účel v opisnej časti plánu.  Pri každej pohľadávke sa určí rozsah krátenia jej uspokojenia (v percentuálnom vyjadrení), zmenená doba jej splatnosti alebo akékoľvek iná  zmena, ktorá sa má na takúto pohľadávku podľa plánu vzťahovať.  
(3)	Ak je úpadcom obchodná spoločnosť a majetkové práva jej akcionára môžu byť plánom dotknuté, každé právo akcionára sa zaradí do niektorej zo skupín   zostavených prekladateľom plánu, a to podľa kritérií uvedených pre tento účel v opisnej časti plánu.  Pri každom práva akcionára sa určí zmena jeho právneho postavenia. 
(4)	Súčasťou konštitutívnej časti plánu sú aj ďalšie ustanovenia, ktorých záväznosť je potrebná na splnenie účelu plánu alebo, ktoré sú vyžadované týmto zákonom.   

§ 95
Rovnaké zaobchádzanie s pohľadávkami a právami rovnakej skupiny

(1)	Pohľadávky reštrukturalizačných veriteľov zaradené do tej istej skupiny sa uspokoja rovnakou mierou. 

(2)	Výhodnejšie uspokojenie pohľadávky v porovnaní s inými pohľadávkami zaradenými do tej istej skupiny je prípustné len s písomným súhlasom veriteľov všetkých dotknutých pohľadávok rovnakej skupiny.  

(3)	Ustanovenia odseku 1 a 2  sa použijú rovnako na  práva akcionárov zaradené do tej istej skupiny.

(4)	Každá dohoda alebo iné konanie v súvislosti s reštrukturalizáciou medzi úpadcom, správcom alebo inou osobou s reštrukturalizačným veriteľom alebo akcionárom úpadcu prostredníctvom ktorej je reštrukturalizačnému veriteľovi alebo akcionárovi úpadcu poskytnutá výhoda nepredpokladaná plánom výmenou za jeho hlasovanie alebo iné konanie v súvislosti s reštrukturalizáciou je neplatná.

§ 96
Vznik, zmena a zánik vecných práv a iných podobných práv

(1)	Ak sa má na základe plánu dosiahnuť vznik, zmena alebo zánik vecného práva alebo iného podobného práva (ďalej len "vecné právo"), konštitutívna časť plánu obsahuje aj

a) 	určenie časti pohľadávky reštrukturalizačného veriteľa alebo práva akcionára (v percentuálnom vyjadrení ku hodnote pohľadávky alebo práva), ktorá sa má na základe plánu nahradiť takýto vecným právom, a 

b)	 určenie majetku, ku ktorému sa má na základe plánu toto vecné právo nadobudnúť. jednotlivo alebo iným vhodným spôsobom, aby ho bolo možné kedykoľvek určiť. 

(2)	 Ak je pre vznik, zmenu alebo zánik vecného práva k majetku podľa odseku 1 potrebné rozhodnutie príslušného orgánu, majetok sa určí  tak, ako je to potrebné pre účely získania potrebného rozhodnutia. 

§ 97
Prejav vôle ako súčasť konštitutívnej časti plánu

(1)	Ak je podľa osobitného predpisu potrebný na vznik, zmenu alebo zánik vecného práva alebo iného práva podľa plánu, konštitutívna časť plánu môže obsahovať prejav vôle 

a)	úpadcu,
b)	reštrukturalizačného veriteľa, 
c)	akcionára úpadcu alebo 
d)	inej osoby uvedenej v pláne.

(2)	Ak je prejav vôle podľa odseku 1  súčasťou prílohy, ktorá je zreteľne označená ako príloha konštitutívnej časti plánu, platí, že prejav vôle je súčasťou konštitutívnej časti plánu.  

§ 98
Zoznam majetku, finančná a podnikateľská stratégia, analýza výdavkov a výnosov

	Ak na základe plánu predpokladá, že pohľadávky reštrukturalizačných veriteľov budú uspokojované z výnosov prevádzky úpadcovho podniku alebo jeho časti úpadcom alebo preberajúcou osobou, k plánu sa  prikladá  

a)	zoznam majetku úpadcu alebo preberajúcej osoby, s uvedením ich trhovej hodnoty a účtovnej hodnoty;  

b)	analýza finančnej a podnikateľskej stratégie úpadcu alebo preberajúcej osoby; a

c)	analýza očakávaných výdavkov a výnosov úpadcu alebo preberajúcej osoby počas plnenia súdom potvrdeného plánu, a to najmä s ohľadom na preukázanie zabezpečenia platobnej schopnosti  úpadcu alebo preberajúcej osoby. 

§ 99
Vyhlásenie ručiteľov a spoludlžníkov

	Ak sú tretie osoby ochotné splniť povinnosti úpadcu alebo preberajúcej osoby podľa plánu ako spoludlžníci alebo ručitelia, prikladá sa ku konštitutívnej časti plánu vyhlásenie týchto osôb, ktorým berú na seba voči veriteľovi povinnosť, že uspokoja pohľadávky, ak ich neuspokojí úpadca, alebo preberajúca osoba.  

§ 100
Lehota na predloženie plánu

(1)	Predkladateľ plánu predloží plán veriteľskému výboru v lehote najneskôr do 90 dní od povolenia reštrukturalizácie alebo v dlhšej lehote povolenej veriteľským výborom na žiadosť predkladateľa predloženú pred uplynutím 90 dní od povolenia reštrukturalizácie, nie však viac než 150 dní od povolenia reštrukturalizácie. 

(2)	Veriteľský výbor je povinný každé predĺženie lehoty odôvodniť a požiadať správcu, aby zabezpečil zverejnenie povolenia predĺženia lehoty v obchodnom vestníku.

(3)	Ak prekladateľ plánu nepredloží záverečnú verziu plánu v lehote podľa odseku 1, veriteľský výbor do 10 dní od uplynutia tejto lehoty požiada súd o zastavenie reštrukturalizácie a vyhlásenie konkurzu na majetok úpadcu. Ak súd koná namiesto veriteľského výboru, zastaví reštrukturalizáciu a vyhlási konkurz na majetok úpadcu aj bez návrhu.  

(4)	Súd uznesením zastaví reštrukturalizáciu a vyhlási konkurz do piatich pracovných dní odo dňa doručenia návrhu veriteľského výboru, inak bez zbytočného odkladu po márnom uplynutí lehoty na predloženie plánu.  Proti uzneseniu súdu o zastavení reštrukturalizácie a vyhlásení konkurzu nie je prípustné odvolanie.   

§ 101
Predbežné schvaľovanie plánu veriteľským výborom 

(1)	 Veriteľský výbor posúdi záverečnú verziu plánu predloženú predkladateľom a v lehote 15 dní od jej predloženia ju buď schváli alebo ju zamietne.

(2)	 Ak veriteľský výbor záverečnú verziu plánu predloženú prekladateľom zamietne, môže dať predkladateľovi dodatočnú lehotu najviac 15 dní na prepracovanie plánu. 

(3)	Ak veriteľský výbor zamietol záverečnú verziu plánu bez poskytnutia lehoty na prepracovanie alebo ju zamietol po jej opätovnom predložení, požiada súd o zatavenie reštrukturalizácie a vyhlásenie konkurzu na majetok úpadcu. Súd zastaví reštrukturalizáciu a vyhlási konkurz do piatich pracovných dní od doručenia návrhu. Proti uzneseniu súdu o zastavení reštrukturalizácie a vyhlásení konkurzu nie je prípustné odvolanie 

(4)	 Ak veriteľský výbor schváli záverečnú verziu plánu predloženú predkladateľom, poverí správcu, aby do troch  dní od doručenia poverenia  zverejnil v obchodnom vestníku

a)	oznámenie o vypracovaní plánu predkladateľom s uvedením informácií o tom, ako sa môžu reštrukturalizační veritelia a akcionári úpadcu oboznámiť s obsahom plánu usprávcu a    

b)	oznámenie o zvolaní  schôdze na prerokovanie plánu a hlasovanie o pláne (ďalej len "schvaľovacia schôdza"),  

c)	odporučenie veriteľského výboru na prijatie plánu všetkým reštrukturalizačným veriteľom, úpadcovi a ostatným dotknutým osobám.

(5)	 Veriteľský výbor môže po schválení záverečnej verzie plánu poveriť správcu, aby ju zaslal  orgánu vykonávajúcemu na činnosťou úpadcu dozor podľa osobitných predpisov. 

§ 102
Zvolanie schvaľovacej schôdze

(1)	Správca zvolá schvaľovaciu schôdzu tak, aby sa uskutočnila najneskôr do 30 dní odo dňa, v ktorom mu bolo doručené poverenie veriteľského výboru na jej zvolanie.  

(2)	Miesto, dátum a hodina konania schvaľovacej schôdze sa  musia  určiť tak, aby  čo najmenej obmedzovali možnosť reštrukturalizačných veriteľov a ak je úpadca obchodnou spoločnosťou a práva akcionárov môžu byť dotknuté, akcionárov úpadcu zúčastniť sa na schvaľovacej schôdzi. 

§ 103
Zmena plánu predkladateľom

(1)	Po tom, ako bolo v obchodnom vestníku zverejnené oznámenie o vypracovaní plánu môže predkladateľ zmeniť obsah a znenie plánu len ak je predmetom tejto zmeny oprava skutočností, ktoré sú v pláne uvedené zjavne nezrozumiteľne alebo nepresne a len za predpokladu, že táto zmena   (ďalej len "povolená  zmena plánu") nemá podstatný vplyv 

a)	na žiadnu do plánu zahrnutú pohľadávku reštrukturalizačného veriteľa a žiadne do plánu zahrnuté právo akcionára; ani   
b)	na ustanovenia konštitutívnej časti plánu. 

(2)	Pre účely predchádzajúceho odseku zmena plánu nemá podstatný vplyv ak sa dá odôvodnene predpokladať, že reštrukturalizačný veriteľ alebo akcionár postupujúci s odbornou starostlivosťou,  ktorý by hlasoval za prijatie plánu v znení pred vykonaním zmeny plánu, by hlasoval rovnako aj po zmene plánu.  

§ 104
Zmena plánu z podnetu inej osoby

(1)	Každý veriteľ do zoznamu pohľadávok zapísanej pohľadávky, ak je úpadca obchodnou spoločnosťou a práva akcionára môžu byť dotknuté, akcionár úpadcu a ak je prekladateľom plánu správca, úpadca, má právo najneskôr siedmy pracovný deň pred konaním schvaľovacej schôdze prostredníctvom správcu písomne alebo elektronickými prostriedkami podpísané zaručeným elektronickým podpisom podľa osobitného zákona, požiadať predkladateľa

a)	o podrobnejšie vysvetlenie ktoréhokoľvek ustanovenia plánu  (ďalej len "žiadosť o vysvetlenie"),  

b)	o vykonanie povolenej zmeny plánu,

c)	o zaradenie pohľadávky reštrukturalizačného veriteľa alebo práva akcionára do inej skupiny ako do tej, do ktorej je zaradený v pláne, alebo 

d)	ak ide o zabezpečenú pohľadávku, o zaradenie tejto pohľadávky alebo jej časti do skupiny pre nezabezpečené pohľadávky v inom rozsahu ako v tom, ktorý určil predkladateľ. 

Na neskôr doručené žiadosti alebo návrhy sa neprihliada.

(2)	Doručené žiadosti správca priebežne usporadúva do prehľadného zoznamu v poradí podľa ich doručenia, v ktorom uvedenie totožnosť a adresu žiadateľa, čas doručenia žiadosti správcovi a jej presné znenie, pričom vždy uvedie aj svoje stanovisko k navrhovanej zmene.  Ak nie je sám predkladateľom, správca doručí zoznam prekladateľovi najneskôr v piaty pracovný deň  pred konaním schvaľovacej schôdze. Správca takisto zabezpečí, aby reštrukturalizační veritelia alebo akcionári úpadcu mohli do priebežných zoznamov žiadostí aj do úplného zoznamu žiadostí nahliadať. 

§ 105
Schvaľovacia schôdza

(1)	Schvaľovacia schôdza sa skladá z diskusnej časti a z hlasovacej časti. 

(2)	Schôdzi predsedá správca.  Nad riadnym priebehom schôdze vykonáva dohľad sudca alebo ním poverený vyšší súdny úradník. Úpadca je povinný zúčastniť sa na schvaľovacej schôdzi.
 
(3)	Na schvaľovacej schôdzi sa môže zúčastniť

a)	každý reštrukturalizačný veriteľ, ktorý si prihlásil svoju pohľadávku, a to bez ohľadu na to, či je jeho pohľadávka zistená, a 

b)	ak je úpadca právnická osoba, každý akcionár úpadcu. 

(4)	Osoba oprávnená zúčastniť sa schvaľovacej schôdze sa môže zúčastniť aj prostredníctvom  písomne splnomocneného zástupcu. Pravosť podpisu splnomocniteľa na písomnom vyhotovení plnomocenstva musí byť úradne overená.  

(5)	Schvaľovacia schôdza je uznášania schopná, ak je prítomný aspoň jeden veriteľ ktorý je oprávnený hlasovať na schôdzi. 

§ 106
Diskusná časť schvaľovacej schôdze

(1)	Na diskusnej časti schôdze odpovie predkladateľ plánu na každú žiadosť o vysvetlenie.  Po zodpovedaní každej žiadosti o vysvetlenie má prítomný žiadateľ právo na vyjadrenie jeho stanoviska, a to v lehote nepresahujúcej tri minúty alebo v lehote udelenej predsedom schvaľovacej schôdze. Vysvetlenie predkladateľa aj vyjadrenie žiadateľa sa zaznamenajú. 

(2)	Po zodpovedaní všetkých žiadostí o vysvetlenie predkladateľ uvedie, a to osobitne ohľadom každej žiadosti o zmenu plánu, či návrh na zmenu prijal alebo nie. Každú v pláne uskutočnenú zmenu  predkladateľ vysvetlí. 

(3)	Predkladateľ odpovedá na jednotlivé žiadosti o vysvetlenie a žiadosti o zmenu plánu v poradí, v akom sú tieto zapísané do zoznamu pripraveného správcom. Po tom, ako sa predkladateľ odpovie na všetky žiadosti o vysvetlenie a vyjadrí sa ku všetkým žiadostiam o zmenu plánu, upozorní na a povolené zmeny plánu, ktoré v pláne uskutočnil z vlastného podnetu a tieto vysvetlí. 

§ 107
Hlasovacia časť schvaľovacej schôdze

(1)	Ak z diskusnej časti schvaľovacej schôdze vyplynie, že 

a)	prekladateľ plánu neuskutočnil žiadnu zmenu plánu; alebo 

b)	prekladateľ síce uskutočnil zmeny plánu, ale všetky sú povolenými zmenami plánu; 

hlasovacia časť schôdze sa uskutoční bezprostredne po skončení diskusnej časti schôdze. 

(2)	Ak z diskusnej časti vyplynie, že predkladateľ plánu uskutočnil v pláne inú ako povolenú zmenu, predseda schôdze odročí konanie hlasovacej časť schôdze o najviac 15 pracovných dní. Do dvoch pracovných dní po dni, v ktorom bola hlasovacia časť schôdze takto odročená zverejní správca v obchodnom vestníku 

a)	deň, miesto a čas  konania hlasovacej časti schôdze, 

b)	dôvody jej odročenia, 

c)	informácie o tom, kde a kedy je možné nahliadnuť do plánu v znení zmien vyplývajúcich z diskusnej časti schôdze, 

d)	informácie o písomnom spôsobe hlasovania o pláne. 

(3)	Na hlasovacej časti schvaľovacej schôdze sa hlasovaním zistí, ktorí reštrukturalizační veritelia a ak je úpadca obchodnou spoločnoťou a práva akcionárov môžu byť dotknuté, ktorí akcionári úpadcu, sú ochotní súhlasiť s prijatím plánu. 

(4)	Hlasovať o prijatí plánu na schôdzi môžu len osobne prítomní alebo zastúpení reštrukturalizační veritelia, a ak je úpadca právnickou osobou a práva akcionárov môžu byť dotknuté, osobne prítomní alebo zastúpení akcionári úpadcu.  Tým nie je dotknutá možnosť hlasovať písomne podľa § 110.
 
(5)	Právo hlasovať nemá

a)	reštrukturalizačný veriteľ, ktorý neprihlásil svoju pohľadávku včas, 

b)	veritelia pohľadávok zaradených do skupiny nedotknutých pohľadávok,

c)	reštrukturalizačný veriteľ, ktorý je spriaznenou osobou úpadcu, ak jeho pohľadávka vznikla z dôvodu dočasne poskytnutých peňažných prostriedkov v čase, kedy možno odôvodnene usúdiť, že by mu ich nebola ochotná poskytnúť tretia osoba pri jej bežnej činnosti v rámci svojho predmetu podnikania alebo ak nadobudol  pohľadávku od inej  osoby, neskôr ako šesť  mesiacov pred  povolením reštrukturalizácie, ani jeho právny nástupca,

d)	reštrukturalizačný veriteľ,  ktorého  pohľadávka  je  podmienená, ibaže je plnenie zo pohľadávky viazané na splnenie rozväzovanej podmienky, 

e)	veriteľ prednostnej pohľadávky, 

f)	reštrukturalizačný veriteľ spornej pohľadávky alebo jej časti, ak táto pohľadávka alebo jej časť nie je v čase hlasovania ešte zistená.

(6)	  Správca však môže na žiadosť doručenej správcovi najneskôr do piatich pracovných dní pred konaním hlasovacej časti schôdze priznať právo hlasovať reštrukturalizačným veriteľom 

a)	pohľadávky viazanej na splnenie odkladacej podmienky, ak je táto pohľadávka zistená, a  
b)	popretej a ešte nezistenej pohľadávky, 

ak by neumožnenie práva hlasovať bolo zjavne nespravodlivé.

(7)	 Každý reštrukturalizačný veriteľ alebo a ak je úpadca právnickou osobou, akcionár úpadcu oprávnený hlasovať na schvaľovacej schôdzi môže napadnúť správcovo rozhodnutie podľa predchádzajúceho odseku na súde v lehote troch pracovných dní po skončení hlasovacej časti schôdze, ak na schôdzi vzniesol námietku do zápisnice o priebehu schvaľovacej schôdze.  Súd  v lehote siedmich pracovných dní rozhodnutie správcu potvrdí alebo rozhodne, že na napadnuté hlasy sa pri určení väčšiny potrebnej na prijatie plánu nebude prihliadať. Súd rozhodne uznesením proti ktorému nie je prípustné odvolanie.

(8)	K výsledku hlasovania na schvaľovacej schôdzi, ktorá sa neuskutoční bezprostredne po skončení diskusnej časti schôdze sa pripočítajú hlasy reštrukturalizačných veriteľov a, ak je úpadca obchodnou spoločnosťou a môžu byť dotknuté práva akcionárov, akcionárov úpadcu, ktorí hlasovali písomne.

§ 108
Listina prítomných

	Na schvaľovacej schôdzi, a ak je rozdelená na diskusnú a hlasovaciu časť, na každej jej časti sa prítomní reštrukturalizační veritelia, a ak je úpadca obchodnou spoločnosťou a práva akcionárov môžu byť dotknuté, prítomní akcionári zapisujú do listiny prítomných pripravenej správcom.  Správnosť listiny prítomných potvrdzujú  svojimi  podpismi  správca a prítomný sudca alebo ním poverený vyšší súdny úradník. 

§ 109
Zápisnica o schvaľovacej schôdzi

(1)	 Predseda schôdze zabezpečí vyhotovenie zápisnice o schvaľovacej schôdze, a ak je rozdelená na diskusnú a hlasovaciu časť, z každej jej časti, do piatich dní od jej skončenia.  Zápisnicu podpisuje predseda schôdze a sudca alebo ním poverený vyšší súdny úradník prítomný na schvaľovacej schôdzi. 

(2)	 Zápisnica o schvaľovacej schôdzi obsahuje

a)	názov alebo obchodné meno a sídlo úpadcu, ktorý je právnickou osobou alebo obchodné meno a miesto podnikania úpadcu, ktorý je fyzickou osobou, 

b)	miesto a čas konania schvaľovacej schôdze, 

c)	meno predsedu schvaľovacej schôdze a prítomného sudcu alebo povereného vyššieho súdneho úradníka, 

d)	uvedenie veriteľov spornej pohľadávky, ktorým správca na základe ich žiadosti udelil hlasovacie právo,  

e)	podrobný opis  priebehu schvaľovacej schôdze, 

f)	výsledky hlasovania o pláne v každej skupine priamo na schôdzi a výsledky písomného hlasovania o pláne,

g)	konečné výsledky hlasovania o pláne v každej skupine,  

h)	obsah námietky reštrukturalizačného veriteľa alebo ak je úpadca obchodnou spoločnosťou a práva akcionárov môžu byť dotknuté, akcionára úpadcu, ak o to  namietajúci požiada, a

i)	ďalšie dôležité skutočnosti.

(3)	K zápisnici sa priloží 

a)	listina prítomných,  

b)	zoznam odpovedí predkladateľa na žiadosti o vyjadrenie a žiadosti o zmenu plánu a stanovísk prítomných k vyjadreniam,

c)	kópia plánu, a to

1.	v jeho pôvodnom znení, 

2.	v znení po vykonaní zmien plánu, a  

3.	pre účely podrobného porovnania znenia uvedeného v bode 1 a bode 2, v znení, z ktorého je nepochybne zjavné, aké zmeny boli uskutočnené v pôvodnom znení plánu, pričom každá jednotlivá zmena je osobitne vyznačená s uvedením v poznámke vecného odôvodnenia uskutočnenej zmeny. 

(4)	Predseda schôdze zašle do 10 dní od skončenia schôdze rovnopis zápisnice súdu a úpadcovi. Reštrukturalizační veritelia a ak je úpadca obchodnou  spoločnosťou a akcionári úpadcu hlasovali o pláne, akcionári, môžu u správcu bezplatne nahliadať do rovnopisu zápisnice a požiadať o vydanie kópie  zápisnice  alebo  jej  časti  spolu  s prílohami zápisnice na náklady žiadateľa.

(5)	Správca je povinný kópiu zápisnice zaslať žiadateľovi bez zbytočného odkladu po úhrade trov vyhotovenia kópie na žiadateľom uvedenú adresu alebo mu ju poskytnúť iným spôsobom podľa dohody so žiadateľom. Konštitutívna časť plánu môže určiť aj iný spôsob, akým  sa môže zápisnica o schvaľovacej schôdzi poskytovať žiadateľom. 

(6)	Zápisnicu o schvaľovacej schôdzi úpadca uschováva  po celý čas jeho  trvania. Pri  zániku  úpadcu bez právneho  nástupcu ju úpadca odovzdá príslušnému archívu. 

§ 110
Písomné hlasovanie

(1)	 Každý reštrukturalizačný veriteľ alebo a ak je úpadca obchodnou spoločnosťou a môžu byť dotknuté práva akcionárov,  každý akcionár úpadcu, ktorý je oprávnený hlasovať na schôdzi, môže po odročení hlasovacej časti schôdze  hlasovať o prijatí plánu aj písomne alebo elektronickými prostriedkami podpísané zaručeným elektronickým podpisom podľa osobitného zákona.  Písomné hlasovanie je platné iba ak 

a)	je  doručené  správcovi  najneskôr deň pred konaním odročenej hlasovacej časti schvaľovacej schôdze, 
b)	pravosť podpisu reštrukturalizačného veriteľa alebo akcionára je  úradne osvedčená,
c)	z obsahu písomného hlasovania je nepochybné, či hlasujúci hlasoval za prijatie plánu alebo proti prijatiu plánu. 

(2)	Výsledky písomného hlasovania spracuje správca do zápisnice o písomnom hlasovaní. 

§ 111
Potrebná väčšina

(1)	Na prijatie plánu sa vyžaduje, aby 

a)	v každej skupine pre zabezpečené pohľadávky hlasovala za prijatie plánu nadpolovičná väčšina hlasujúcich veriteľov s hodnotou pohľadávok vyššou než 1% hodnoty všetkých zabezpečených pohľadávok danej skupiny, ak ich hlasy súčasne presahujú dvojtretinovú väčšinu hlasov hlasujúcich veriteľov počítanú podľa hodnoty ich pohľadávok,

b)	v každej skupine pre nezabezpečené pohľadávky hlasovala za prijatie plánu väčšina hlasujúcich veriteľov s hodnotou pohľadávok vyššou než 1% hodnoty všetkých nezabezpečených pohľadávok danej skupiny, ak ich hlasy súčasne presahujú väčšinu hlasov hlasujúcich veriteľov počítanú podľa hodnoty ich pohľadávok,

c)	v každej skupine pre práva akcionárov hlasovala za prijatie plánu väčšina hlasov hlasujúcich akcionárov počítaná podľa počtu ich hlasov.  

(2)	Pre účely hlasovania podľa hodnoty pohľadávok platí, že na každú 1 Sk pohľadávky pripadá jeden hlas.  

(3)	Pre účely hlasovania akcionárov podľa počtu hlasov  platí, že počet hlasov akcionára sa určí v súlade s osobitnými predpismi.  

(4)	Skupina pre plánom nedotknuté pohľadávky za považuje za skupinu súhlasiacu s plánom.  

§ 112
Zákaz obštrukcie

(1)	Aj v prípade, keď nie je v každej skupine dosiahnutá väčšina potrebná na prijatie plánu môže súd potvrdiť plán ak

a)	veritelia alebo akcionári tejto skupiny nebudú na základe plánu zjavne v horšom postavení  než v akom by boli v prípade neprijatia plánu,

b)	veritelia alebo akcionári tejto skupiny sa v primeranej miere podieľajú na ekonomickej hodnote, ktorá má podľa plánu pripadnúť ostatným veriteľom a akcionárom úpadcu,  a

c)	väčšina zo skupín zostavených podľa plánu hlasovala za prijatie plánu potrebnou väčšinou.

(2)	Pre účely odseku 1 písm. b) sa veritelia skupiny v primeranej miere podieľajú na ekonomickej hodnote ak podľa plánu:

a)	žiadnemu inému veriteľovi nepripadne ekonomická hodnota, ktorá prekračuje plnú výšku jeho pohľadávky; 
 
b)	ani veriteľ, ktorý by v prípade vyhlásenia konkurzu na majetok úpadcu mal nižšie poradie nároku na uspokojenie pohľadávky ako veritelia skupiny, ani úpadca alebo akcionár úpadcu nebude podľa plánu uspokojený skôr, súčasne alebo výhodnejšie ako budú uspokojené pohľadávky veriteľov skupiny,  

c)	žiadny veriteľ, ktorý by v prípade vyhlásenia konkurzu na majetok úpadcu mal rovnaké poradie nároku na uspokojenie pohľadávky ako veritelia skupiny nenadobudne na základe plánu výhodnejšie postavenie ako majú podľa plánu títo veritelia, a 

d)	výhody alebo plnenia poskytnuté úpadcovi nie sú zjavne neúmerné zisteným hospodárskym pomerom úpadcu. 

(3)	Pre účely odseku 1 písm. b) sa akcionári skupiny v primeranej miere podieľajú na ekonomickej hodnote 

a)	ak sú podľa plánu práva všetkých akcionárov dotknuté v rovnakej miere, a 

b)	žiadnemu veriteľovi nepripadne ekonomická hodnota, ktorá prekračuje plnú výšku jeho pohľadávky. 

§ 113
Súhlas úpadcu

(1)	Ak je predkladateľom plánu úpadca, platí že s plánom súhlasí. 

(2)	Ak je predkladateľom plánu správca, súhlas úpadcu, ktorý je fyzickou osobou je považovaný za daný, ak úpadca nenamieta proti plánu písomne voči súdu najneskôr piatich dní pred konaním schvaľovacej schôdze.  Na námietku podľa predchádzajúceho odseku sa však neprihliada, ak je zrejmé že 

a)	úpadca nie na základe plánu v horšom postavení ako bez prijatia plánu  a 

b)	žiadny veriteľ nedostane na základe plánu väčšiu hodnotu ako je jeho pohľadávka.

(3)	Ak je predkladateľom plánu správca, súhlas úpadcu, ktorý je právnickou osobou je považovaný za daný, , ak je plán prijatý na valnom zhromaždení alebo rozhodnutím mimo valného zhromaždenia potrebnou väčšinou akcionárov úpadcu. 
 
(4)	V ostatných prípadoch musí úpadca s plánom súhlasiť.

§ 114
Potvrdenie plánu súdom a skončenie reštrukturalizácie

(1)	Ak nie sú dôvody na zamietnutie potvrdenia plánu súdom podľa § 115, plán, ktorý je prijatý reštrukturalizačnými veriteľmi, akcionármi úpadcu, ak práva akcionárov môžu byť dotknuté, a s ktorým vyslovil úpadca súhlas alebo ktorého súhlas je považovaný za daný, potvrdzuje súd uznesením. Prílohou uznesenia je prijatý plán. 

(2)	Súd potvrdí plán aj keď nie je v každej skupine dosiahnutá väčšina potrebná na prijatie plánu ak má preukázané, že sú splnené predpoklady uvedené v § 112.

(3)	Pred vydaním uznesenia o potvrdení plánu vypočuje súd úpadcu, správcu a členov veriteľského výboru. 

(4)	Súd vydá uznesenie o potvrdení plánu do 15 dní odo dňa, kedy mu správca doručil zápisnicu o schvaľovacej schôdzi. 

(5)	Spolu s uznesením o potvrdení plánu vydá súd uznesenie o skončení reštrukturalizácie. Proti týmto uzneseniam odvolanie nie je prípustné. Súd zverejní uznesenie o potvrdení plánu a uznesenie o skončení reštrukturalizácie v obchodnom registri do troch dní po nadobudnutí ich právoplatnosti. Plán, ktorý je súčasťou uznesenia o potvrdení plánu sa nezverejňuje. 

§ 115
Zamietnutie potvrdenia plánu súdom

(1)	Súd zamietne potvrdiť inak prijatý plán, ak

a)	boli podstatným spôsobom porušené ustanovenia tohto zákona o náležitostiach obsahu plánu,  o postupe pri príprave plánu, o hlasovaní o pláne a o jeho prijatí veriteľmi alebo akcionármi alebo iné ustanovenia týkajúca sa plánu, a takéto porušenie malo nepriaznivý vplyv na reštrukturalizačných veriteľov alebo niektorého z nich, alebo, ak je úpadca obchodnou spoločnosťou a práva akcionárov môžu byť dotknuté, na akcionárov úpadcu alebo niektorého z nich, 

b)	bolo prijatie plánu dosiahnuté podvodným konaním alebo poskytnutím osobitných výhod niektorému z reštrukturalizačných veriteľom alebo akcionárom alebo v prípade úpadcu, ktorý je fyzickou osobou, úpadcovi,  

c)	ak prednostné pohľadávky, ktoré sa stali splatnými v priebehu reštrukturalizácie nie sú zaplatené alebo ich zaplatenie nie je zabezpečené, ibaže je súdu doručené jednostranné vyhlásenie prednostného veriteľa,  že súhlasí s neskorším uhradením takejto prednostnej pohľadávky alebo že sa vzdáva jej zabezpečenia,

d)	ak je plán v podstatnom rozpore so spoločným záujmom reštrukturalizačných veriteľov.   

(2)	Proti uzneseniu, ktorým bolo zamietnuté potvrdenie plánu sa môže odvolať predkldateľ plánu  alebo reštrukturalizačný veriteľ a akcionár úpadcu, ktorí prejavil súhlas s prijatím plánu, a to v lehote 15 dní od zverejnenia uznesenia v obchodnom registri.  Odvolací súd rozhodne o odvolaní v 30 dňovej lehote po uplynutí 15 dňa po zverejnení uznesenia v obchodnom registri. 

(3)	Do troch dní po právoplatnosti uznesenia, ktorým súd zamietol potvrdenie plánu, vydá súd uznesenie o zastavení reštrukturalizácie a o vyhlásení konkurzu. Súd v rovnakej lehote zverejní toto uznesenie v obchodnom registri. Zverejnením uznesenia nastávajú účinky vyhlásenia konkurzu na majetok úpadcu.   Proti takémuto uzneseniu nie je prípustné odvolanie. 

§ 116
Účinky  súdom potvrdeného plánu

(1)	Zverejnením uznesenia o potvrdení plánu sa stanú ustanovenia konštitutívnej časti plánu účinnými voči nasledujúcim osobám (ďalej len "účastník plánu")

a)	úpadcovi a preberajúcej osobe, či už existujúcej alebo osobe, ktorá vznikne alebo má vzniknúť na základe plánu, 

b)	všetkým reštrukturalizačným veriteľom a ak je úpadcom právnická osoba, všetkým akcionárom úpadcu, a to bez ohľadu na to, či reštrukturalizačný veritelia alebo akcionári úpadcu hlasovali za prijatie plánu alebo či sa zúčastnili hlasovania o prijatí plánu; ak je úpadcom štátny podnik alebo právnická osoba zriadená osobitným predpisom, voči štát,  

c)	všetkým osobám, ktorých práva a povinnosti sú plánom dotknuté, ak písomne s tým súhlasia.

(2)	Ak sa v konštitutívnej časti plánu predpokladá vznik, zmena alebo zánik vecného práva, platí, že do konštitutívnej časti plánu zahrnutý prejav vôle smerujúci k vzniku, zmene alebo zániku takéhoto vecného práva je urobený vo forme a pri zachovaní postupu, ktoré sú inak vyžadované podľa osobitného predpisu. Ak je však pre vznik, zmenu alebo zánik takéhoto vecného práva potrebné rozhodnutie príslušného orgánu, vecné právo vzniká, zmení sa alebo zanikne až právoplatnosťou takého rozhodnutia. Príslušný orgán však nemôže odmietnuť vydanie potrebného rozhodnutia len z dôvodu, že prejav vôle je súčasťou plánu, že prejav vôle nebol urobený vo forme vyžadovanej osobitným predpisom alebo pri zachovaní postupu vyžadovaného osobitným predpisom. 

(3)	Ak nie je v pláne výslovne uvedené inak, plánom zostávajú nedotknuté práva reštrukturalizačných veriteľov domáhať sa uspokojenia ich pôvodných pohľadávok voči  spoludlžníkom a  ručiteľom  úpadcu,  ako aj práva reštrukturalizačných veriteľov domáhať sa uspokojenia týchto pohľadávok z majetku tretích osôb, ktorým sú tieto pohľadávky zabezpečené.   

§ 117
Skončenie reštrukturalizácie a účinky s tým spojené

Zverejnením uznesenia súdu o zastavení reštrukturalizácie alebo uznesenia o skončení reštrukturalizácie v obchodnom registri zanikajú účinky povolenia reštrukturalizácie. Ak z konštitutívnej časti plánu nevyplýva niečo iné, zaniká funkcia veriteľského výboru a funkcia správcu. 
 
§ 118
Rozsudok nahrádzajúci prejav vôle súvisiaci  s plnením plánu

(1)	Súd, ktorý vydal uznesenie o potvrdení plánu môže na návrh úpadcu, dozorujúceho správcu ak bol ustanovený alebo ktoréhokoľvek účastníka plánu rozsudkom podľa § 161 ods.3 občianskeho súdneho poriadku nahradiť prejav vôle úpadcu alebo iného účastníka plánu, ak je to potrebné pre dosiahnutie vzniku, zmeny alebo zániku vecného práva predpokladaného plánom.

(2)	Súd rozhodne v lehote 30  dní od doručenia návrhu.

§ 119
Ochrana s plánom nesúhlasiacich reštrukturalizačných veriteľov a dotknutých akcionárov

(1)	Ak sú splnené predpoklady podľa ods. 2), reštrukturalizačný veriteľ alebo akcionár úpadcu sa môže do 15 dní od  zverejnenia uznesenia o potvrdení plánu v obchodnom registri domáhať, aby súd určil, že potvrdený plán je voči nemu neúčinný. 

(2)	Právo podľa predchádzajúceho odseku má reštrukturalizačný veriteľ alebo akcionár, ak 

a)	hlasoval proti prijatiu plánu, 

b)	do zápisnice zo schvaľovacej schôdze vyjadril protest proti prijatiu plánu alebo ak tak urobil písomným vyjadrením doručeným správcovi najneskôr v deň pred konaním schvaľovacej schôdze,  

c)	odôvodnil protest podľa predchádzajúceho písmena tým,  že na základe plánu  

1.	dochádza k porušeniu princípu rovnakého zaobchádzania s pohľadávkami veriteľov alebo právami akcionárov zaradenými do tej istej skupiny; alebo 

2.	sa nepodieľa v primeranej  miere na ekonomickej hodnote, ktorá má podľa plánu pripadnúť iným reštrukturalizačným veriteľom alebo akcionárom; alebo 

3.	jeho pohľadávka nebola zaradená do skupiny o zaradenie do ktorej písomne požiadal predkladateľa prostredníctvom správcu podľa  §104 ods. 1 písm. c)  alebo že predkladateľ nevyhovel jeho žiadosti podľa  §X 104. 1 písm. d)

a uviedol dôkazy, ktorých sa domáha na podporu svojho odôvodnenia.    
 
(3)	Súd vyhovie návrhu len ak navrhovateľ preukáže, že

a)	v prípade podľa odseku 2 písm. c) bod 1, pre pohľadávky ostatných veriteľov alebo práva ostatných akcionárov zaradených do tej istej skupiny je plánom poskytnutá zrejmá výhoda v porovnaní s pohľadávkou veriteľa alebo právom akcionára; 

b)	v prípade podľa odseku 2 písm. c) bod 2, 

1.	ak je navrhovateľom veriteľ, nebol splnený niektorý z predpokladov podľa § 112 ods. 2, a  

2.	ak je navrhovateľom akcionár, nebol niektorý z predpokladov podľa § 112 ods. 3,  

c)	v prípade podľa odseku 2 písm. c) bod 3, bude v zrejme horšom postavení v akom by bol  bez prijatia plánu. 

(4)	Súd rozhodne rozsudkom v lehote 90 dní od uplynutia lehoty podľa odseku 1.  Proti rozsudku môže podať odvolanie navrhovateľ, úpadca a dozorný správca, ak bol podľa plánu ustanovený. 

§ 120
Účinky rozsudku podľa § 119 na pohľadávky reštrukturalizačného veriteľa

(1)	Úpadca alebo preberajúca spoločnosť, je povinný na základe rozsudku, ktorým súd podľa § 119 vyhlásil plán za neúčinný voči reštrukturalizačnému veriteľovi, spoločne a nerozdielne uhradiť pohľadávku reštrukturalizačného veriteľa v jej pôvodnej hodnote, a to v lehote 30 dní 

a)	od právoplatnosti rozsudku, ak by sa pohľadávka stala inak splatnou už pred právoplatnosťou tohto rozsudku,   alebo 

b)	od dňa splatnosti pohľadávky, ak by sa pohľadávka stala inak splatnou až po právoplatnosti tohto rozsudku, alebo 

c)	od dňa, v ktorom bude pohľadávka zistená, ak je pohľadávka v čase právoplatnosti tohto rozsudku ešte sporná. 

(2)	Ak reštrukturalizačný veriteľ nepreukáže inak, pôvodnou hodnotou pohľadávky sa rozumie 

a)	ak ide o pohľadávku, ktorá je pre účely reštrukturalizácie zistená v hodnote rovnajúcej sa hodnote v akej bola prihlásená reštrukturalizačným veriteľom, hodnota, v akej je pohľadávka zapísaná do zoznamu pohľadávok, spolu s úrokom podľa osobitného predpisu počítaným z tejto hodnoty od povolenia reštrukturalizácie do uhradenia tejto pohľadávky,  alebo 

b)	ak ide o pohľadávku, ktorá je pre účely reštrukturalizačného konania zistená v hodnote nižšej ako je hodnota v akej bola prihlásená reštrukturalizačným veriteľom, hodnota, v akej je pohľadávka skutočne zistená,  spolu s úrokom podľa osobitného predpisu20 počítaným z tejto hodnoty od povolenia reštrukturalizácie do uhradenia pohľadávky.  

(3)	Ak úpadca a preberajúca spoločnosť nesplní povinnosť podľa odseku 1, reštrukturalizačný veriteľ môže na základe 

a)	 zoznamu pohľadávok, ak ide o pohľadávku podľa odseku 2 písm. a), alebo 

b)	zoznamu pohľadávok a rozhodnutia súdu alebo inej skutočnosti preukazujúcej hodnotu zistenej pohľadávky, ak ide o pohľadávku podľa odseku 2 písm. b); 

viesť pre uspokojenie pohľadávky v jej pôvodnej hodnote výkon rozhodnutia alebo exekúciu na majetok úpadcu alebo preberajúcej osoby alebo navrhnúť na ich majetok konkurz.

(4)	Práva reštrukturalizačného veriteľa z plnení už poskytnutých na základe plánu nie sú neúčinnosťou plánu voči nemu dotknuté. Pôvodná hodnota pohľadávky sa však zníži o sumu, ktorá bola reštrukturalizačnému veriteľovi podľa plánu už vyplatená. Na plnenia poskytnuté v nepeňažnej podobe sa pre účely zníženia pôvodnej hodnoty pohľadávky neprihliada.

§ 121
Účinky rozsudku podľa § 119 na práva akcionára úpadcu

(1)	Úpadca alebo preberajúca spoločnosť je povinný na základe rozsudku, ktorým súd podľa § 119 vyhlásil plán za neúčinný, spoločne a nerozdielne uhradiť akcionárovi do 30 dní od právoplatnosti rozhodnutia súdu hodnotu plnenia, ktoré by akcionár získal v konkurznom konaní, ak by plán nebol prijatý. Ak akcionár nepreukáže inak, platí že hodnota plnenia podľa predchádzajúceho odseku sa rovná nule. 

(2)	Neúčinnosť plánu voči akcionárovi úpadcu sa nedotýka plnení už poskytnutých na základe plánu. 

§ 122
Účinky nesplnenia plánu voči reštrukturalizačnému veriteľovi

(1)	Ak plán neustanovuje inak, pre prípad, že súdom potvrdený plán nebol voči reštrukturalizačnému veriteľovi splnený riadne a včas, hoci úpadcu alebo preberajúcu spoločnosť na to reštrukturalizačný veriteľ upozornil  doporučeným listom s poskytnutím  najmenej 30-dňovej lehoty na dodatočné splnenie, strácajú uplynutím posledného dňa tejto lehoty účinnosť všetky ustanovenia plánu, ktorými 

a)	bola ukrátená miera uspokojenia do plánu zahrnutých pohľadávok tohto  reštrukturalizačného veriteľa, 

b)	bola zmenená doba ich splatnosti, 

c)	ktorými boli poskytnuté úpadcovi výhody alebo zľavy voči tomuto veriteľovi, alebo

d)	ktorými boli tieto pohľadávky inak dotknuté,  

a úpadca a preberajúca spoločnosť sú povinné spoločne a nerozdielne uhradiť pohľadávky reštrukturalizačnému veriteľovi v ich pôvodnom hodnote. Ustanovenie § 120 ods. 2 sa na stanovenie pôvodnej hodnoty použije primerane.    

(2)	Už poskytnuté plnenie nie je ustanovením odseku 1 dotknuté. Úpadca a preberajúca spoločnosť sú však v takom prípade povinní uhradiť pôvodnú hodnotu pohľadávky reštrukturalizačného veriteľa len v rozsahu zníženom 

a)	ak bolo takéto plnenie poskytnuté v peniazoch, o sumu ktorá mu bola skutočne zaplatená,    

b)	ak bolo takéto plnenie poskytnuté tým, že veriteľ nadobudol výmenou za jeho pohľadávku, jej časť alebo za iným účelom stanoveným v pláne vecné právo ku akciám alebo majetkovej účasti úpadcu alebo  preberajúcej spoločnosti alebo vecné právo k inému majetku určenému v pláne, o tú časť pohľadávky, ktorá je podľa konštitutívnej časti plánu určená ako časť pohľadávky, ktorá sa má takýmto vecným právom nahradiť, a  

c)	ak bolo takéto plnenie poskytnuté v podobe inej ako podľa písm. a) a b), o hodnotu takto poskytnutého plnenia. 

(3)	Ak úpadca a preberajúca spoločnosť nesplní povinnosť podľa odseku 1, reštrukturalizačný veriteľ môže na základe 

a)	 zoznamu pohľadávok, ak ide o pohľadávku podľa § 120 ods. 2 písm. a); alebo 

b)	zoznamu pohľadávok a rozhodnutia alebo inej skutočnosti preukazujúcej hodnotu zistenej pohľadávky, ak ide o pohľadávku podľa podľa § 120 ods. 2 písm. b); 

viesť pre uspokojenie pohľadávky v jej pôvodnej hodnote výkon rozhodnutia alebo exekúciu na majetok úpadcu alebo preberajúcej osoby, alebo navrhnúť na ich majetok konkurz .  

(4)	Ustanovenie odseku 1 o účinkoch omeškania s plnením plánu sa  nepoužije, ak v lehote podľa ods. 1 poskytne reštrukturalizačnému veriteľovi plnenie podľa plánu ručiteľ alebo spoludlžník úpadcu alebo osoba, ktorá na zabezpečenie záväzku úpadcu poskytla právo na oddelené uspokojenie k svojmu majetku. 

§ 123
Účinky neplnenia plánu voči všetkým reštrukturalizačným  veriteľom a akcionárom

(1)	Ak plán neustanovuje inak, v prípade, že bol na majetok úpadcu alebo preberajúcej spoločnosti vyhlásený konkurz skôr, ako bol plán úplne splnený, nastávajú účinky podľa ustanovenia § 122 ods. 1 a 2 vo vzťahu ku všetkým reštrukturalizačným veriteľom.  

(2)	Vyhlásením konkurzu na majetok úpadcu alebo preberajúcej spoločnosti zostávajú nedotknuté ustanovenia konštitutívneho plánu týkajúce sa akcionárov úpasdcu alebo preberajúej spoločnosti. Ak však na základe plánu bolo akcionárovi už plnené, ručí akcionár do výšky takto prijatého plnenia za záväzky úpadcu alebo preberajúcej spoločnosti v rozsahu, v akom reštrukturalizačný veritelia nebudú uspokojení v takomto konkurznom konaní. To neplatí, ak predmetom plnenie podľa predchádzajúcej vety sú akcie alebo majetkové účasti úpadcu alebo preberajúcej osoby. 

§ 124
Plnenie plánu pripadajúce na sporné pohľadávky

(1)	Ak ide o pohľadávku alebo jej časť, ktorá je v čase plnenia plánu reštrukturalizačnému veriteľovi ešte sporná, úpadca alebo preberajúca spoločnosť nie sú pre účely § 122 v omeškaní s plnením plánu, ak 

a)	zložia do úschovy súdu alebo do notárskej úschovy plnenie pripadajúce podľa plánu na spornú časť pohľadávky do 30 dní od splatnosti tohto plnenia, a

b)	uhradia veriteľovi plnenie pripadajúce na jej nespornú časť. 

(2)	Plnenie zložené do úschovy podľa odseku 1 sa uvoľní v prospech  úpadcu alebo preberajúcej osoby, ak súd rozhodne v konaní o zistenie pohľadávky v neprospech reštrukturalizačného veriteľa.  V opačnom prípade sa plnenie uvoľní v prospech reštrukturalizačného veriteľa.  Ak však ide o pohľadávku, o ktorej je po jej zistení zjavné, že bola v pláne zaradená do nesprávnej skupiny, úpadca alebo preberajúca osoba doplatí aj rozdiel medzi hodnotou plnenia, ktoré reštrukturalizačný veriteľ už dostal a hodnotou plnenia, ktoré by dostal, ak by bola jeho pohľadávka pôvodne zaradená do správnej skupiny.  Ak úpadca alebo preberajúca spoločnosť nesplní  povinnosť podľa predchádzajúcej vety ani v dodatočnej najmenej 30 dňovej lehote poskytnutej na ten účel reštrukturalizačným veriteľom, ustanovenia § 122 sa použije primerane. 

§ 125
Dozorná správa

(1)	Konštitutívna časť plánu môže stanoviť, že po skončení reštrukturalizácie bude plnenie plánu úpadcom alebo preberajúcou spoločnosťou (ďalej len "pozorovaná osoba") podliehať dozornej správe (ďalej len "dozorná správa"). 

(2)	Dozornú správu podľa predchádzajúceho odseku vykonáva dozorný správca. Ak z plánu nevyplýva iné určenie osoby dozorného správcu, dozorným správcom je osoba, ktorá bola správcom ku skončeniu reštrukturalizácie.  Ak však má byť podľa plánu dozorným správcom iná osoba, musí spĺňať predpoklady potrebné pre výkon funkcie správcu. 

(3)	Ak sa v pláne predpokladá zavedenie dozornej správy, konštitutívna časť plánu obsahuje najmä 

a)	určenie osoby na ktorú sa dozorná správa vzťahuje, 

b)	určenie pravidiel pre výkon dozornej správy, 

c)	určenie obmedzení, ktoré sa budú počas dozornej správy vzťahovať na činnosť pozorovanej osoby alebo určenie obmedzení pri nakladaní s majetkom pozorovanej osoby, 

d)	určenie právnych  úkonov,  na  ktoré  je  potrebný  súhlas dozorného správcu s určením, či je právny úkon urobený bez takého úkonu neplatný, 

e)	určenie výšky odmeny dozorného správcu a pravidiel pre jej úhradu pozorovanou osobou, 

f)	ak je ustanovený veriteľský výbor, určenie výšky odmeny členov veriteľského výboru a pravidiel pre jej úhradu pozorovanou osobou.   

(4)	Prílohou plánu je súhlasné vyhlásenie správcu alebo osoby určenej za dozorného správcu s výkonom funkcie dozorného správcu po skončení reštrukturalizácie.  

§ 126
Vznik účinkov dozornej správy

(1)	Účinky dozornej správy nastanú zverejnením uznesenia o skončení reštrukturalizácie v obchodnom registri. K tomu istému okamihu 

a)	zaniká funkcia správcu; a 

b)	správca alebo iná osoba  určená v pláne ako dozorný správca nadobúda všetky práva a povinnosti dozorného správcu. 

§ 127
Zverejnenie dozornej správy

(1)	Dozorný správca bezodkladne po nastaní účinkov dozornej správy zverejní v obchodnom registri    

a)	skutočnosť, že bola zavedená dozorná správa, 

b)	osobu alebo osoby, na ktoré sa dozorná správa vzťahuj,; 

c)	totožnosť dozorného správcu, 

d)	určenie právnych  úkonov,  na  ktoré  je podľa konštitutívnej časti  plánu pod sankciou ich neplatnosti potrebný súhlas dozorného správcu, 

e)	iné obmedzenia pri nakladaní s majetkom pozorovanej osoby,

f)	ďalšie skutočnosti ktorých zverejnenie sa predpokladá v konštitutívnej časti plánu. 

§ 128
Dozorný správca

(1)	Dozorný správca vykonáva dozornú správu s odbornou starostlivosťou. Dozorný správca pri výkone dozornej správy najmä: 

a)	dohliada nad dodržiavaním plnenia plánu, dodržiavaním pravidiel dozornej správy a nad činnosťou pozorovanej osoby,  

b)	udeľuje súhlas s právnymi úkonmi pozorovanej osoby v rozsahu a za podmienok stanovených v pláne, 

c)	neustále vyhodnocuje všetky jemu známe informácie o pozorovanej osobe, plnení plánu a iných pre plnenie plánu podstatných skutočnostiach  z hľadiska ich možného vplyvu na úspešné splnenie plánu a v prípade, že po vyhodnotení týchto informácií dospeje k záveru, že je viac pravdepodobné ako nepravdepodobné, že plán nebude úspešne splnený, je povinný o tejto skutočnosti okamžite informovať pozorovanú osobu, veriteľský výbor, ak je ustanovený a súd,  

d)	plní povinnosti stanovené pre dozorného správcu v konštitutívnej časti plánu.     

(2)	Pokiaľ dozorná správa trvá a ak plán neustanovuje inak, je dozorný správca povinný v pravidelných mesačných intervaloch poskytovať súdu a veriteľskému výboru, ak je ustanovený, správy o plnení plánu a o vyhliadkach v súvislosti s jeho plnením v budúcnosti. Právo veriteľského výboru a súdu kedykoľvek požadovať správy o konkrétnych záležitostiach tým nie je dotknuté. 

(3)	Dozorný správca je oprávnený zúčastňovať sa na rokovaní všetkých orgánov pozorovanej osoby. 

(4)	Ak plán neobsahuje inak, príslušné  orgány pozorovanej osoby sú povinné prerokovať  s  dozorným správcom  všetky  zásadné rozhodnutia  finančnej a majetkovej povahy.   

(5)	Ustanovenia § 181 až 183 sa na práva a povinnosti dozorného správcu použijú primerane.

§ 129
Uznesenie súdu o skončení dozornej správy

	Dozorný správca požiada súd bez zbytočného odkladu po úplnom splnení plánu o skončenie dozornej správy. Súd rozhodne uznesením v lehote 15 dní od doručenia žiadosti dozorného správcu. Odvolanie proti tomuto uzneseniu nie je prípustné. Dozorný správca zabezpečí zverejnenie právoplatného uznesenia v obchodnom registri.

§ 130
Zánik účinkov dozornej správy

(1)	Účinky dozornej správy zaniknú nastaním skoršej z nasledovných skutočností

a)	zverejnením uznesenia o skončení dozornej správy v obchodnom registri, alebo 

b)	vyhlásením konkurzu na majetok pozorovanej  osoby.

K tomu istému okamihu zaniká funkcia dozorného správcu ako aj funkcia veriteľského výboru, ak bol ustanovený.  Ak však súd vyhlási konkurz podľa písm. b), za podmienok splnenia podmienok stanovených týmto zákonom vymenuje do funkcie správcu konkurznej podstaty osobu dozorného správcu.  
  
§ 131
Úverový limit po skončení reštrukturalizácie

(1)	Konštitutívna časť plánu môže obsahovať ustanovenia o tom, že nezabezpečené pohľadávky reštrukturalizačných veriteľov sa uspokoja v nižšom poradí než pohľadávky veriteľov z úverov poskytnutých úpadcovi alebo preberajúcej spoločnosti po skončení reštrukturalizácie.  V takomto  prípade sa v konštitutívnej časti určí aj limit pre takéto úvery (ďalej len "úverový limit"). Úverový limit sa zverejní v obchodnom registri. 

(2)	Nižšie poradie reštrukturalizačných veriteľov podľa odseku 1 je účinné len voči veriteľom, s ktorými je v úverovej zmluve výslovne dohodnuté či a v akej výške je úver nimi poskytnutý  v rámci úverového limitu. Ak sa v pláne predpokladá zavedenie dozornej správy, na účinnosť nižšieho poradia podľa odseku 1 je potrebné aj písomné odsúhlasenie úveru dozorným správcom.  

(3)	Ustanovenie tohto paragrafu sa nepoužije na úvery poskytnuté spriaznenou osobou úpadcu alebo preberajúcej spoločnosti, ibaže ide o úver poskytnutý pôvodnými reštrukturalizačnými veriteľmi, ktorí sa stali akcionármi úpadcu alebo preberajúcej spoločnosti na základe plánu.

(4)	Nižšie poradie uspokojenia pohľadávok reštrukturalizačných veriteľov sa zohľadnení len v konkurze vyhlásenom na majetok úpadcu alebo preberajúcej spoločnosti, najneskôr do troch rokov od skončenia reštrukturalizácie. 

PIATA ČASŤ - KONKURZ

PRVÁ HLAVA
KONKURZ

§ 132
Vznik účinkov vyhlásenia konkurzu

	Okamihom vyhlásenia konkurzu začína konkurzné konanie (ďalej len "konkurz"). Ak tento zákon neustanovuje inak, účinky vyhlásenia konkurzu podľa § 133 až § 149 nastanú okamihom zverejnenia uznesenia o vyhlásení konkurzu v obchodnom registri.

§ 133
Nakladanie s majetkom úpadcu

(1)	 Oprávnenie nakladať s majetkom úpadcu ako aj výkon práv a povinností, ktoré súvisia s nakladaním s týmto majetkom, prechádzajú na správcu. Právne úkony úpadcu týkajúce sa tohto majetku sú voči konkurzným veriteľom a veriteľom podstaty neúčinné. 

(2)	 Ak dlžník plní úpadcovi po vzniku účinkov vyhlásenia konkurzu a poskytnuté plnenie má patriť do príslušnej podstaty, záväzok dlžníka voči úpadcovi nezaniká, ak sa poskytnuté plnenie nedostalo do príslušnej  podstaty.

§ 134
Odstúpenie od zmluvy o vzájomnom plnení

(1) Záväzky vyplývajúce zo zmluvy o vzájomnom plnení sa vyhlásením konkurzu nestávajú splatnými.

(2) Ak zmluvu o vzájomnom plnení v čase vyhlásenia konkurzu nesplnil ani úpadca ani druhý účastník zmluvy, alebo sa splnila len čiastočne, každá zmluvná strana môže od zmluvy odstúpiť, avšak len v rozsahu ešte nesplnených záväzkov. Nároky vzniknuté odstúpením od zmluvy si veriteľ môže uplatniť len ako konkurzný veriteľ.

(3) Nároky veriteľa vzniknuté zo zmluvy o vzájomnom plnení týkajúce sa plnenia poskytnutého správcovi po vyhlásení konkurzu sú pohľadávkami proti podstate.  

§ 135
Zmluva o kúpe prenajatej veci

Od zmluvy o kúpe prenajatej veci, od nájomnej zmluvy, v súvislosti s ktorou bola zmluva o kúpe prenajatej veci uzatvorená, alebo od inej podobnej zmluvy, ak je úpadca nájomcom alebo ak má postavenie obdobné nájomcovi, nemôže prenajímateľ odstúpiť ani ju vypovedať, ak správca splní za úpadcu všetky záväzky z tejto zmluvy splatné ku dňu vyhlásenia konkurzu bez zbytočného odkladu po vyhlásení konkurzu a ďalej riadne a včas plní za úpadcu záväzky z tejto zmluvy. Pohľadávky predávajúceho sa v tomto prípade nestávajú vyhlásením konkurzu splatné.

§ 136
Výhrada vlastníctva

Ak pred vznikom účinkov podania návrhu na vyhlásenie konkurzu dlžník kúpil a prevzal od predávajúceho vec, ktorej vlastníctvo na základe výhrady vlastníckeho práva v čase vyhlásenia konkurzu ešte nenadobudol, predávajúci nemôže od tejto zmluvy odstúpiť alebo ju vypovedať ani zmocniť sa alebo inak sa domáhať vydania majetku na ktorý sa takáto výhrada vlastníckeho práva vzťahuje, ak správca splní za úpadcu všetky záväzky z tejto zmluvy splatné ku dňu vyhlásenia konkurzu bez zbytočného odkladu po vyhlásení konkurzu a ďalej riadne a včas plní za úpadcu záväzky z tejto zmluvy. Pohľadávky predávajúceho sa v tomto prípade nestávajú vyhlásením konkurzu splatné.

§ 137
Odmietnutie daru alebo dedičstva

Úpadca môže odmietnuť  prijatie  daru  alebo  odmietnuť  dedičstvo  len  so súhlasom správcu;  inak je takéto odmietnutie voči konkurzným veriteľom neúčinné. 

§ 138
Súdne a iné konania

(1)	Súdne a iné konania podľa osobitného predpisu23, ktoré sa začali pred vyhlásením konkurzu, sa prerušujú, ak sa týkajú majetku úpadcu alebo ak sa týkajú nárokov konkurzných veriteľov. Neprerušuje sa konanie o výživnom pre maloleté deti, trestné konanie pričom však nemožno v tomto konaní rozhodnúť o náhrade škody a ani colné konanie.

(2)	V konaniach prerušených podľa odseku 1 okrem konaní o pohľadávkach konkurzných veriteľov sa však pokračuje na návrh správcu, úpadcovho odporcu alebo nerozlučného účastníka  konania24.  Správca sa stáva účastníkom konania namiesto úpadcu. Úpadca  môže tento návrh podať, len ak tak neurobí správca v lehote určenej súdom, pričom v tomto prípade úpadca zostáva účastníkom konania. V konaniach o pohľadávkach konkurzných veriteľov prerušených podľa odseku 1 sa pokračuje podľa § 48 na návrh konkurzného veriteľa alebo podľa § 49 na návrh správcu. Procesné úkony uskutočnené v prerušených konaniach po vyhlásení konkurzu sú neúčinné. 
	
(3)      Súdne a iné  konania  podľa  osobitného  predpisu23, ktoré sa týkajú majetku úpadcu, alebo konania o nárokoch, ktoré majú byť uspokojené z tohto majetku, možno začať na návrh  správcu alebo podaním návrhu proti správcovi, len v súlade s týmto zákonom.

§ 139
Výkon rozhodnutia a exekúcia

Pre pohľadávku proti úpadcovi nemožno nariadiť výkon rozhodnutia, viesť výkon rozhodnutia ani vykonávať exekúciu23na majetok úpadcu. Ak sa v konaniach o výkon rozhodnutia alebo v exekučnom konaní prerušenom podľa § 138  speňažil dlžníkov majetok pred vznikom účinkov podania návrhu na vyhlásenie konkurzu a výťažok ešte nebol vydaný oprávnenému, stáva sa súčasťou príslušnej podstaty a trovy týchto konaní sú pohľadávkou proti príslušnej podstate; to neplatí, ak je oprávneným oddelený veriteľ, v ktorom prípade sa výťažok odovzdá oprávnenému ako keby konkurz nebol vyhlásený.  

§ 140
Práva na oddelené uspokojenie

Na majetok úpadcu nemožno nadobudnúť právo na oddelené uspokojenie, ibaže ide o záložné právo na iný majetok ako peňažné prostriedky, ktoré bolo zriadené a zaregistrované v Notárskom centrálnom registri záložných práv, katastri nehnuteľnosti alebo osobitnom registri pred vyhlásením konkurzu. Právo na oddelené uspokojenie vzťahujúce sa na majetok podliehajúci konkurzu nemožno vykonať inak ako podľa tohto zákona.   

§ 141
Splatnosť pohľadávok a záväzkov

Ak tento zákon neustanovuje inak, nesplatné pohľadávky a záväzky úpadcu sa stávajú  splatnými; ak je úpadcom banka, pohľadávky a záväzky úpadcu sa stávajú splatnými až zverejnením oznámenia správcu v obchodnom vestníku, že nebude prevádzkovať podnik úpadcu podľa § 191.

§ 142
Zánik príkazov, plnomocenstiev, prokúr a návrhov na uzavretie zmlúv

Zanikajú úpadcove príkazy, plnomocenstvá, prokúry a dosiaľ neprijaté návrhy na uzavretie zmluvy; to neplatí pre zastupovanie úpadcu advokátom alebo inou osobou v konaní o odvolaní proti uzneseniu o vyhlásení konkurzu ani pre iné plné moci udelené úpadcom pre účely konkurzu, ktoré zanikajú až právoplatnosťou uznesenia o vyhlásení konkurzu. 

§ 143
Zánik bezpodielového spoluvlastníctva manželov

(1) Právoplatnosťou uznesenia o vyhlásení konkurzu na majetok úpadcu zaniká úpadcovo bezpodielové spoluvlastníctvo manželov.   

(2) Ak došlo vyhlásením konkurzu k zániku bezpodielového spoluvlastníctva manželov alebo ak sa pri vyhlásení konkurzu už zaniknuté úpadcovo bezpodielové spoluvlastníctvo manželov nevyporiadalo, treba vykonať jeho vyporiadanie.

(3) Správca je oprávnený vykonať vyporiadanie bezpodielového spoluvlastníctva manželov zaniknutého vyhlásením konkurzu namiesto úpadcu, včítane podania návrhu na vyporiadanie tohto bezpodielového spoluvlastníctva manželov súdom. Dohodu o vyporiadaní bezpodielového spoluvlastníctva manželov je správca oprávnený uzavrieť len vo forme zmieru schváleného súdom.

(4) Ak k zániku bezpodielového spoluvlastníctva manželov došlo pred vyhlásením konkurzu,

a)	dohody o vyporiadaní bezpodielového spoluvlastníctva manželov uzavreté v posledných šiestich mesiacoch pred vyhlásením konkurzu sú neplatné,

b)	ak sa už začalo konanie o vyporiadanie bezpodielového spoluvlastníctva manželov, ktoré sa dosiaľ právoplatne neskončilo, vstupuje správca do konania namiesto úpadcu dňom vyhlásenia konkurzu,

c)	ak sa ešte nezačalo konanie o vyporiadaní bezpodielového spoluvlastníctva manželov, je správca povinný bez meškania podať návrh na toto vyporiadanie namiesto úpadcu,

d)	na účinnosť dohody o vyporiadaní bezpodielového spoluvlastníctva manželov je potrebné schválenie súdom.

§ 144
Započítanie

(1)	Započítanie nie je možné, ak 

a)	konkurzný veriteľ mal pohľadávku voči úpadcovi už pred vyhlásením konkurzu, ale dlžníkom úpadcu sa stal až po vyhlásení konkurzu,

b)	konkurzný veriteľ nadobudol pohľadávku na základe odporovateľného právneho úkonu,  

c)	konkurzný veriteľ, ktorý je osobou spriaznenou s úpadcom, získal pohľadávku od iného veriteľa po vyhlásení konkurzu, alebo

d)	konkurzný veriteľ je osobou spriaznenou s úpadcom a jeho pohľadávka vznikla z dôvodu dočasného poskytnutia peňažných prostriedkov v čase, kedy možno odôvodnene usúdiť, že by mu ich nebola ochotná poskytnúť tretia osoba pri jej bežnej činnosti v rámci svojho predmetu podnikania.

(2)	V prípade podmienenej pohľadávky nemá právo započítania ani veriteľ ani správca až pokým sa pohľadávka nestane nepodmienenou.

§ 145
Postúpenie pohľadávok

Zmluvné ustanovenia zakazujúce úpadcovi postúpenie jeho pohľadávok alebo zakazujúce veriteľovi úpadcu postúpenie jeho pohľadávok sú neúčinné a správca ako aj veriteľ môžu tieto pohľadávky postúpiť na iné osoby.  

§ 146
Nájomné a podobné zmluvy

(1)	Nájomnú zmluvu, kde je úpadca prenajímateľom, okrem zmluvy o nájme bytu, zmluvu o podnájme, kde je úpadca nájomcom, a zmluvu o výpožičke, kde je úpadca požičiavateľom, môže vypovedať len správca a to v lehote ustanovenej zákonom alebo dohodnutej v zmluve.  

	(2) Nájomnú zmluvu uzatvorenú úpadcom ako prenajímateľom okrem zmluvy o nájme bytu, zmluvu o podnájme uzatvorenú úpadcom ako nájomcom alebo zmluvu o výpožičke uzatvorenú úpadcom ako požičiavateľom môže vypovedať len správca v lehote ustanovenej zákonom alebo dohodnutej v zmluve.

	(3) Nájomnú zmluvu, kde je úpadca nájomcom, okrem zmluvy o nájme bytu, zmluvu o podnájme, kde je úpadca podnájomníkom, a zmluvu o výpožičke, kde je úpadca vypožičiavateľom,  môže správca aj druhý účastník zmluvy vypovedať v lehote ustanovenej zákonom alebo dohodnutej v zmluve.
	
(4) Nájomnú zmluvu uzatvorenú úpadcom ako nájomcom okrem zmluvy o nájme bytu, zmluvu o podnájme uzatvorenú úpadcom ako podnájomníkom alebo zmluvu o výpožičke uzatvorenú úpadcom ako vypožičiavateľom môže správca aj druhý účastník zmluvy vypovedať v lehote ustanovenej zákonom alebo dohodnutej v zmluve.

§ 147
Pracovnoprávne vzťahy

Na správcu prechádza právo konať v pracovnoprávnych vzťahoch za úpadcu. 

§ 148
Zmluva o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát

			(1) Vyhlásenie konkurzu nemá žiadne účinky na záverečné vyrovnanie ziskov a strát podľa zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát.

	(2) Ak zmluvné strany uzatvorili obchody podľa zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát alebo v súvislosti s ňou a dôjde k ukončeniu alebo zrušeniu obchodov, ktoré podliehajú záverečnému vyrovnaniu ziskov a strát podľa takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, vo vzťahu k takým obchodom bude splatný iba jediný čistý záväzok, ktorého výška sa určí spôsobom stanoveným v zmluve o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát. Ak pohľadávku vo vzťahu k takému čistému záväzku podľa zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát má úpadca voči druhej strane zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, správca takú pohľadávku uplatní voči druhej strane iba vo výške určenej po záverečnom vyrovnaní ziskov a strát. Ak pohľadávku vo vzťahu k takému čistému záväzku podľa zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát má druhá strana zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, môže takú pohľadávku uplatniť iba vo výške určenej po záverečnom vyrovnaní ziskov a strát.

§ 149
Odstúpenie od zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát

			(1) Odstúpenie od zmluvy, ktorej súčasťou je zmluva o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, sa nedotýka ustanovení o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, ktoré sú jej súčasťou.

			(2) Ak zmluvné strany uzatvorili obchody podľa zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát alebo v súvislosti s ňou a dôjde k odstúpeniu od takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, vo vzťahu k obchodom, ktoré podliehajú záverečnému vyrovnaniu ziskov a strát podľa takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, bude splatný iba jediný čistý záväzok, ktorého výška sa určí spôsobom stanoveným v takej zmluve o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát. Ak pohľadávku vo vzťahu k takému čistému záväzku podľa takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát má úpadca voči druhej strane takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, správca takú pohľadávku uplatní voči druhej strane iba vo výške určenej po záverečnom vyrovnaní ziskov a strát. Ak pohľadávku vo vzťahu k takému čistému záväzku podľa takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát má druhá strana takej zmluvy o záverečnom vyrovnaní ziskov a strát, môže takú pohľadávku uplatniť iba vo výške určenej po záverečnom vyrovnaní ziskov a strát.

DRUHÁ HLAVA
MAJETOK PODLIEHAJÚCI KONKURZU

§ 150
Majetok podliehajúci konkurzu

(1) Konkurzu podlieha 

a)	majetok, ktorý patril úpadcovi v okamihu vyhlásenia konkurzu, 
b)	majetok, ktorý úpadca nadobudol po vyhlásení konkurzu, 
c)	majetok iných osôb, na ktorý sa vzťahuje právo na oddelené uspokojenie zabezpečujúce konkurznú pohľadávku,
d)	majetok, ktorý prestal byť súčasťou majetku úpadcu na základe právneho úkonu, ktorý je voči konkurzným veriteľom neúčinný, ak správca úspešne uplatnil nárok na jeho vydanie,
e)	peňažné prostriedky získané od tretích osôb v prípade neúčinnosti právneho úkonu voči konkurzným veriteľom, ak ich správca získal namiesto vydania majetku,
f)	iný majetok, ak to vyplýva zo zákona.
 
(2) Majetok podliehajúci konkurzu tvorí všeobecnú podstatu alebo príslušné oddelené podstaty.

§ 151
Oddelená podstata v prvom poradí

(1) Konkurzná pohľadávka zabezpečená právom na oddelené uspokojenie ktoré je na majetku právom jediným alebo v poradí rozhodujúcom na jeho uspokojenie právom prvým, alebo medzi inými zabezpečovacími právami zabezpečujúcimi konkurzné pohľadávky v poradí rozhodujúcom na ich uspokojenie právom najskorším (ďalej len „prednostné právo na oddelené uspokojenie“), sa uspokojuje z majetku, na ktorý sa toto právo vzťahuje, a to bez ohľadu na to, či sa na tento majetok vzťahuje aj zabezpečovacie právo zabezpečujúce inú pohľadávku ako konkurznú pohľadávku; tento majetok tvorí oddelenú podstatu v prvom poradí.
	
	(2) Do oddelenej podstaty v prvom poradí patria aj peňažné prostriedky získané speňažením majetku, ktorý oddelenú podstatu v prvom poradí tvoril.  

§152
Oddelená podstata v druhom a ďalšom poradí

(1) Ak v oddelenej podstate v prvom poradí po uspokojení konkurznej pohľadávky zabezpečenej prednostným právom na oddelené uspokojenie a pohľadávok veriteľov tejto podstaty zvýši
 
a)	majetok, na ktorý sa už nevzťahuje žiadne iné zabezpečovacie právo alebo 

b)	peňažné prostriedky získané speňažením majetku, na ktorý sa okrem už uspokojeného zabezpečovacieho práva nevzťahovalo žiadne iné zabezpečovacie právo, 

stáva sa zvyšný majetok ako aj zvyšné peňažné prostriedky súčasťou všeobecnej podstaty; ak zvyšný majetok patrí inej osobe ako úpadcovi alebo zvyšné peňažné prostriedky sa získali speňažením majetku patriaceho inej osobe ako úpadcovi, vydá sa zvyšný majetok ako aj zvyšné peňažné prostriedky tejto osobe.

(2) Ak v oddelenej podstate v prvom poradí po uspokojení pohľadávky zabezpečenej prednostným právom na oddelené uspokojenie a pohľadávok veriteľov tejto podstaty zvýši 

a)	majetok, na ktorý sa vzťahuje právo na oddelené uspokojenie zabezpečujúce konkurznú pohľadávku, ktoré nasleduje v poradí rozhodujúcom na jeho uspokojenie po už uspokojenom práve na oddelené uspokojenie alebo 

b)	peňažné prostriedky získané speňažením majetku, na ktorý sa toto právo vzťahovalo, 

uspokojuje sa zo zvyšného majetku ako aj zvyšných peňažných prostriedkov konkurzná pohľadávka zabezpečená týmto právom; zvyšný majetok tvorí oddelenú podstatu v druhom poradí.

(3) Ak v oddelenej podstate v prvom poradí po uspokojení pohľadávky zabezpečenej prednostným právom na oddelené uspokojenie  a pohľadávok veriteľov tejto podstaty zvýši 

a)	majetok, na ktorý sa vzťahuje zabezpečovacie právo zabezpečujúce inú pohľadávku ako konkurznú pohľadávku (ďalej len „zabezpečená nekonkurzná pohľadávka“), ktoré nasleduje v poradí rozhodujúcom na jeho uspokojenie po už uspokojenom prednostnom práve na oddelené uspokojenie alebo 

b)	peňažné prostriedky získané speňažením majetku, na ktorý sa toto právo vzťahovalo a 

ak

1.  sa na tento majetok nevťahuje žiadne iné zabezpečovacie právo zabezpečujúce konkurznú pohľadávku alebo ak tieto  peňažné  prostriedky nepatria do žiadnej inej oddelenej podstaty, správca vydá tento majetok  alebo   peňažné prostriedky podľa písm b) veriteľovi zabezpečenej nekonkurznej pohľadávky, alebo 

2. sa na tento majetok vzťahuje iné zabezpečovacie právo zabezpečujúce konkurznú pohľadávku, ktoré nasleduje v poradí rozhodujúcom na jeho uspokojenie po práve na oddelené uspokojenie zabezpečujúcom zabezpečenú nekonkurznú pohľadávku, správca tento majetok speňaží a výťažok zo speňaženia alebo peňažné prostriedky podľa písm. b) vydá vo výške zabezpečenej nekonkurznej pohľadávky do notárskej úschovy v prospech   záložného veriteľa a záložcu; peňažné prostriedky presahujúce výšku zabezpečenej nekonkurznej pohľadávky tvoria oddelenú podstatu v príslušnom poradí pre zabezpečenú konkurznú pohľadávku.       

(4) Na oddelené podstaty v ďalšom poradí sa ustanovenie odsekov 1 až 3 použije primerane.

(5) Do príslušnej oddelenej podstaty patria aj peňažné prostriedky získané speňažením majetku, ktorý oddelenú podstatu tvoril. 

§ 153
Oddelená podstata pri práve na oddelené uspokojenie zriadené na podnik

Ak je na zabezpečenie konkurznej pohľadávky zriadené právo na oddelené uspokojenie kvalifikovaného oddeleného veriteľa, oddelená podstata je tvorená podnikom úpadcu, vrátane všetkých práv a povinností tvoriacich súčasť podniku, s výnimkou povinnosti uspokojiť zabezpečenú pohľadávku kvalifikovaného oddeleného veriteľa. 

§ 154
Všeobecná podstata 

(1) Všeobecnú podstatu tvorí majetok podliehajúci konkurzu, ktorý netvorí žiadnu z oddelených podstát.

(2) Do všeobecnej podstaty patria aj peňažné prostriedky získané speňažením majetku, ktorý tvoril všeobecnú podstatu.  

§ 155
Osobitné ustanovenia pre štátne podniky a niektoré iné právnické osoby

(1)	Ak je úpadcom štátny podnik18 alebo iná právnická osoba hospodáriaca s majetkom štátu podľa osobitného predpisu19, tvorí všeobecnú podstatu a oddelené podstaty majetok, s ktorým takáto osoba hospodári s výnimkou uvedenou v odseku 2.  

(2)	Súčasťou príslušnej podstaty nie je majetok, ktorý je vo vlastníctve štátu a ktorý nemôže byť vo vlastníctve inej právnickej alebo fyzickej osoby.  V tomto prípade štát namiesto majetku, ktorý nemôže byť vo vlastníctve inej právnickej alebo fyzickej osoby, do príslušnej podstaty vloží peňažné prostriedky alebo štátne dlhopisy so splatnosťou nie dlhšou ako 3 mesiace odo dňa ich vkladu do podstaty a s úrokovou sadzbou obvyklou na trhu v čase vkladu, v hodnote rovnajúcej sa účtovnej hodnote takéhoto majetku.

(3)	Ak štát nesplní povinnosť podľa odseku 2, súčasťou príslušnej podstaty je nárok na splnenie tejto povinnosti.

§ 156
Vyňatie majetku z podstaty

(1) 	Súčasťou všeobecnej podstaty ani oddelenej podstaty nie je majetok, ku ktorému uplatnila u správcu vlastnícke právo tretia osoba a

a)	správca uznal vlastnícke právo tretej osoby a vylúčil majetok z príslušnej podstaty, alebo

b)	súd v konaní o vylúčenie majetku z podstaty na základe žaloby podanej podľa § 186 určil vlastnícke právo tretej osoby a vylúčil majetok z príslušnej podstaty.

(2)	 Súčasťou všeobecnej podstaty ani oddelenej podstaty nie je ani majetok, ktorý má byť vydaný oprávnenej osobe podľa osobitných predpisov upravujúcich zmiernenie majetkových krívd, ak bol nárok na vydanie uplatnený v zákonnej lehote a 

a)	správca uznal nárok oprávnenej osoby a vylúčil majetok z príslušnej podstaty, alebo

b)	súd v konaní o nároku oprávnenej osoby na základe žaloby podanej podľa osobitných predpisov vylúčil majetok z príslušnej podstaty a uložil správcovi povinnosť vydania majetku.

(3) 	Ak je úpadcom fyzická osoba, súčasťou jej všeobecnej podstaty ani oddelenej podstaty nie je  majetok fyzickej osoby, ktorý nemôže byť postihnutý výkonom rozhodnutia. 

(4) 	Súčasťou všeobecnej podstaty alebo oddelenej podstaty úpadcu, ktorým je prevádzkovateľ alebo účastník platobného systému podľa osobitného zákona nie je majetok, ktorý bol v okamihu vyhlásenia konkurzu u úpadcu za účelom jeho prevodu na inú osobu.  

(5) 	Súčasťou všeobecnej podstaty alebo oddelenej podstaty úpadcu, ktorým je prevádzkovateľ alebo účastník systému vyrovnania obchodov s investičnými nástrojmi podľa osobitného zákona4 nie je majetok, ktorý bol v okamihu vyhlásenia konkurzu u úpadcu za účelom jeho prevodu na inú osobu.  

(6) 	Súčasťou všeobecnej podstaty alebo oddelenej podstaty úpadcu, ktorý vykonával pre inú osobu činnosť komisionára podľa osobitného zákona nie je majetok, ktorý bol v okamihu vyhlásenia konkurzu u úpadcu a ktorý mu bol zverený komitentom alebo ktorý úpadca prijal pre komitenta na základe písomnej zmluvy, ak je tento majetok odlíšiteľný od ostatného majetku, ktorý má úpadca u seba. Toto neplatí, ak bolo uzavretie komisionárskej zmluvy úkonom, ktorý je voči konkurznému veriteľovi neúčinný podľa § 51 až 60.

(7) 	S výnimkou uvedenou v § 136, súčasťou všeobecnej podstaty alebo oddelenej podstaty úpadcu nie je majetok, ktorý má úpadca u seba, ale voči ktorému bola písomnou zmluvou dohodnutá výhrada vlastníckeho práva, pokiaľ trvajú okolnosti, na ktoré je účinnosť výhrady vlastníckeho práva viazaná. Toto neplatí, ak bola výhrada vlastníckeho práva zriadená úkonom, ktorý je voči konkurznému veriteľovi neúčinný podľa § 51 až 60.

§ 157
Povinnosti tretích osôb

Tretia osoba, ktorá má u seba majetok, ktorý je súčasťou všeobecnej podstaty alebo oddelenej podstaty je povinná to oznámiť správcovi len čo sa dozvie o vyhlásení konkurzu a bez zbytočného odkladu vydať takýto majetok správcovi, ak správca neurčí inak.  
	
ŠTVRTÁ HLAVA
SUBJEKTY KONKURZNÉHO KONANIA

§ 158
Účastníci konkurzu

(1)	Účastníkmi konkurzu sú úpadca, konkurzní veritelia, veritelia  podstaty a  veritelia s nárokom na vylúčenie majetku z podstaty, ak si spôsobom uvedeným v tomto zákone uplatňujú v konkurznom konaní svoje nároky. 

(2)	Ak tento zákon neustanovuje inak,  veriteľ prestáva byť účastníkom konkurzu ak si neuplatnil svoj nárok spôsobom a v lehote stanovenej týmto zákonom alebo ho uplatnil neúspešne.  

(3)	Ak došlo počas konkurzu k zmene veriteľa zo zákona alebo zo zmluvy, účastníkom konkurzu sa namiesto pôvodného veriteľa stáva nový veriteľ, ak túto skutočnosť správcovi a súdu preukáže nový veriteľ, a to ku dňu preukázania takejto zmeny súdu a za podmienky, že nový  veriteľ, ktorý nemá na území Slovenskej republiky sídlo alebo trvalé bydlisko ani organizačnú zložku zároveň uvedie aj obchodné meno alebo meno a priezvisko a adresu svojho zástupcu pre doručovanie v tuzemsku a pripojí dôkaz o tom, že tento zástupca poverenie prijal. Na zámenu účastníkov konkurzu sa nevzťahuje osobitný predpis17.

§ 159
Kolektívne orgány konkurzných veriteľov

	Za účelom zistenia stanovísk konkurzných veriteľov sa počas konkurzu zvolávajú schôdze veriteľov podľa tohto zákona. Nezabezpečení veritelia si za účelom výkonu svojich práv v konkurze volia veriteľský výbor.

§ 160
Prvá schôdza konkurzných veriteľov 

(1)	Do piatich dní od vyhlásenia konkurzu zverejní správca v obchodnom vestníku oznámenie o zvolaní prvej schôdze konkurzných veriteľov (ďalej len "prvá schôdza") tak, aby sa konala najneskôr 45 dní po vyhlásení konkurzu.  Oznámenie o zvolaní prvej schôdze obsahuje informáciu o mieste, čase  a predmete rokovania s výzvou, aby konkurzní veritelia predložili prihlášky svojich pohľadávok najneskôr v deň určený správcom v oznámení, nie však neskôr ako 10 dní pred dňom konania prvej schôdze.  

(2)	 Na prvej schôdzi sa vždy rozhoduje o odvolaní správcu ustanoveného súdom a o zvolení nového správcu a voľbe členov veriteľského výboru. 

(3)	Prvej schôdzi predsedá  sudca alebo ním poverený vyšší súdny úradníka súčinnosti správcu. Správca je najmä povinný sudcovi alebo ním poverenému vyššiemu súdnemu úradníkovi odovzdať všetky doklady potrebné pre riadne vedenie prvej  schôdze, vrátane zoznamu prihlášok veriteľov, najneskôr tri dni pred konaním schôdze.

(4)	Na prvej schôdzi sa môže zúčastniť a hlasovať konkurzný veriteľ, ktorý si prihlásil svoju pohľadávku spôsobom ustanoveným týmto zákonom najneskôr v posledný deň určený správcom na prihlásenie pohľadávok v oznámení o zvolaní prvej schôdze, a to v rozsahu prihlásených pohľadávok, ktoré neboli popreté podľa § 46.  

(5)	Prvá schôdza je uznášaniaschopná, ak sú prítomní aspoň traja veritelia. Na každú 1 Sk pohľadávky má prítomný veriteľ jeden hlas.

(6)	Na prijatie rozhodnutia na prvej schôdzi o voľbe člena veriteľského výboru je potrebná nadpolovičná väčšina hlasov prítomných nezabezpečených veriteľov.  Na ostatné rozhodnutia prvej schôdze je potrebná nadpolovičná väčšina hlasov prítomných konkurzných veriteľov.

(7)	Každé uznesenie sudcu alebo ním povereného vyššieho súdneho úradníka vydané na prvej schôdzi je súčasťou zápisnice o priebehu prvej schôdze. 

§ 161
Odvolanie a voľba správcu na prvej schôdzi

(1)	Na prvej schôdzi sa najskôr hlasuje o odvolaní správcu. 

(2)	Ak prvá schôdza rozhodla o odvolaní správcu, každý prítomný veriteľ môže navrhnúť jednu osobu do funkcie nového správcu, pričom návrhy sa predkladajú a hlasuje sa o nich v poradí podľa hodnoty prihlásených a nepopretých pohľadávok prítomných veriteľov. Veriteľ, ktorý navrhne nového správcu musí  pred začatím hlasovania  predložiť písomné vyjadrenie navrhovanej osoby, že pre prípad svojho zvolenia funkciu príjme.  

(3)	Ak prvá schôdza rozhodla o odvolaní správcu, ale na prvej schôdzi nebol navrhnutý žiaden nový správca, alebo žiadny navrhovaný nový správca nebol zvolený,  sudca alebo ním poverený vyšší súdny úradník priamo na prvej schôdzi uznesením potvrdí doterajšieho správcu vo funkcii. To isté platí v prípade, ak prvá schôdza nie je uznášaniaschopná. 

(4)	Ak prvá schôdza rozhodla o odvolaní správcu a o voľbe nového správcu, sudca alebo ním poverený vyšší súdny úradník priamo na prvej schôdzi jedným uznesením odvolá doterajšieho správcu z funkcie a ustanoví nového správcu. Sudca alebo ním poverený vyšší súdny úradník môže ustanovenie odmietnuť len z dôvodu, že nový správca nespĺňa podmienky na výkon funkcie podľa § 9. V takom prípade hlasovanie o voľbe správcu podľa odseku 2 pokračuje. 

(5)	Vydaním uznesenia zaniká obmedzenie správcových právomocí ustanovené v § 35 ods. 2.

(6)	Proti uzneseniu súdu nie je prípustné odvolanie. 

§ 162
Voľba veriteľského výboru

(1)	Veriteľský výbor môže mať  troch alebo piatich členov. Ak je úpadcom banka alebo obchodník s cennými papiermi, členom veriteľského výboru je vždy Fond ochrany vkladov alebo Garančný fond investícií. S výnimkou Fondu ochrany vkladov a Garančného fondu investícií sa prví členovia veriteľského výboru volia spomedzi nezabezpečených veriteľov prítomných na prvej schôdzi. 

(2)	 Prví členovia veriteľského výboru sa volia spomedzi nezabezpečených veriteľov prítomných na prvej schôdzi. 

(3)	Za členov veriteľského výboru  navrhuje predsedajúci prítomných nezabezpečených veriteľov, a to v poradí podľa hodnoty nimi prihlásených a nepopretých pohľadávok. Veritelia na prvej schôdzi postupne hlasujú o navrhnutých členoch veriteľského výboru, až pokým nie je zvolených päť členov veriteľského výboru; ak už nie je možné predložiť návrh na ďalšieho člena veriteľského výboru, veriteľský výbor je zvolený, ak boli zvolení jeho traja členovia.  Ak po skončení hlasovania o navrhnutých členoch boli zvolení len štyria členovia, členmi veriteľského výboru sa stávajú prví traja zvolení členovia.  Ak došlo k zvoleniu menej než troch členov, má sa za to , že veriteľský výbor nebol zvolený.

(4)	Po zvolení členov veriteľského výboru vydá sudca alebo ním poverený vyšší súdny úradník na schôdzi uznesenie, ktorým potvrdí voľbu veriteľského výboru. Veriteľský výbor vznikne vydaním uznesenia. 

(5)	Ak  nie je prvá schôdza uznášaniaschopná alebo ak na nej nie je zvolený veriteľský výbor,  pôsobnosť veriteľského výboru vykonáva v plnom rozsahu súd odo dňa, kedy sa mala prvá schôdza uskutočniť alebo odo dňa neúspešného hlasovania o voľbe členov veriteľského výboru, až do riadneho zvolenia veriteľského výboru.

§ 163
Zvolanie ďalšej schôdze konkurzných veriteľov

(1)	 Správca je oprávnený zvolať ďalšiu schôdzu konkurzných veriteľov (ďalej len "ďalšia schôdza") po uplynutí 10 dní odo dňa zverejnenia pohľadávok v obchodnom vestníku, a to za účelom zistenia stanovísk konkurzných veriteľov potrebných na ďalšie vedenie  konkurzného konania, voľby veriteľského výboru, ak nebol zvolený na prvej schôdzi a o odvolávaní a voľbe jeho jednotlivých členov.. 

(2)	 Na žiadosť veriteľského výboru, súdu ,konkurzného veriteľa alebo viacerých konkurzných veriteľov, ktorých súčet hodnoty pohľadávok predstavuje najmenej  10 % hodnoty všetkých  zistených pohľadávok konkurzných veriteľov, musí správca zvolať ďalšiu schôdzu vždy, a to do piatich dní od doručenia žiadosti o jej zvolanie tak, aby sa uskutočnila v lehote nie skôr než  20 dní a najneskôr do 30 dní od doručenia žiadosti o zvolanie ďalšej schôdze, bez ohľadu na lehotu uvedenú v odseku 1. Ten, kto predkladá žiadosť o zvolanie ďalšej schôdze, je povinný predložiť spolu so žiadosťou aj vymedzenie predmetu rokovania. Porušenie povinnosti správcu zvolať ďalšiu schôdzu je závažným porušením jeho povinností.

(3) 	Oznámenie o konaní  ďalšej schôdze, ktoré obsahuje informáciu  o mieste, čase  a predmete rokovania musí správca uverejniť v obchodnom vestníku najmenej 15 dní pred jej konaním a v tej istej lehote ho doručiť súdu. 	

(4)  	Súd zvolá ďalšiu schôdzu 
a) na návrh žiadateľa o zvolanie ďalšej schôdze alebo z vlastného podnetu, ak správca nezvolá   ďalšiu schôdzu podľa odseku 2, 
	b) ak nastanú podmienky uvedené v § 83, alebo 
	c) ak správca stratil spôsobilosť vykonávať svoju funkciu. 
	Na zvolanie ďalšej schôdze súdom sa primerane použijú  ustanovenia o zvolaní ďalšej schôdze správcom..

(5)  Ak sa ďalšia schôdza zvoláva na návrh veriteľa alebo skupiny veriteľov, títo sú povinní nahradiť náklady zvolania a konania ďalšej schôdze,  ak sa na schôdzi nerozhodne inak. 

(6)  	Zaradiť na rokovanie ďalšej schôdze záležitosť, ktorá nie je predmetom rokovania podľa oznámenia zverejneného v obchodnom vestníku  možno len vtedy, ak sú na ďalšej schôdzi prítomní  všetci  veritelia oprávnení hlasovať a ak hlasujú za prijatie tohto návrhu.   

(7)  	Ak počas konkurzu klesne počet členov veriteľského výboru pod minimálny počet vyžadovaný zákonom, funkciu veriteľského výboru bude vykonávať súd až do zvolenia zákonom vyžadovaného počtu členov veriteľského výboru.

§ 164
Účasť  na ďalšej schôdzi

(1) 	Na ďalšej schôdzi sa môže zúčastniť každý konkurzný veriteľ, ktorého pohľadávka je v čase konania ďalšej schôdze zistená. Ďalšej schôdzi predsedá správca alebo osoba ním písomne poverená, ak spĺňa predpoklady pre výkon funkcie správcu podľa osobitného predpisu. Ak však ide o ďalšiu schôdzu, ktorej predmetom rokovania je odvolanie správcu, predsedom ďalšej schôdze je vždy sudca a to do odvolania správcu a zvolenia nového správcu. 

(2) 	Na žiadosť správcu je úpadca alebo v prípade úpadcu, ktorý je právnickou osobou, osoba podľa § 16 ods.3 , povinná dostaviť sa na ďalšiu schôdzu a odpovedať na otázky správcu.  Veritelia  môžu klásť otázky len prostredníctvom správcu. 

(3)	 Na odôvodnenú žiadosť úpadcu alebo v prípade úpadcu, ktorý je právnickou osobou, osoby podľa § 16 ods. 3, umožní správca úpadcovi alebo takejto osobe zúčastniť sa na ďalšej schôdzi alebo jej časti, ak to podľa rozhodnutia správcu urobeného s odbornou starostlivosťou nebude na ujmu veriteľov. 

§ 165
Hlasovanie a rozhodovanie na ďalšej schôdzi

(1)	Hlasovať na ďalšej schôdzi môže každý konkurzný veriteľ, ktorého pohľadávka je v čase konania ďalšej schôdze zistená. Podmienený veriteľ môže hlasovať len so súhlasom správcu a v rozsahu určenom správcom. 

(2)	Správca môže priznať právo hlasovať aj konkurzným veriteľom pohľadávky nezaradenej do zoznamu alebo konkurzným veriteľom pohľadávky, ktorá nebola zistená, ak by neumožnenie hlasovať bolo podľa správcu postupujúceho s odbornou starostlivosťou zjavne nespravodlivé. 

(3)	Každý konkurzný veriteľ, ktorý sa zúčastnil a mal právo na ďalšej schôdzi hlasovať môže na súde napadnúť správcovo rozhodnutie podľa ods. 2 na súde do troch dní od skončenia ďalšej  schôdze, ak vzniesol námietku do zápisnice o priebehu ďalšej schôdze. Ak súd zistí, že veriteľ nebol oprávnený hlasovať a že uznesenie schôdze mohlo alebo môže vážne poškodiť spoločný záujem konkurzných veriteľov, uznesenie zruší a prikáže správcovi zvolať novú schôdzu, na ktorej sa bude opätovne hlasovať o rovnakom predmete rokovania. Súd rozhoduje uznesením proti ktorému nie je prípustné odvolanie.   

(4)	Ďalšia schôdza je uznášaniaschopná, ak sú prítomní aspoň dvaja veritelia, ktorí majú právo hlasovať. Na každú 1 Sk pohľadávky má prítomný veriteľ s právom hlasovať jeden hlas.

(5)	Na prijatie rozhodnutia na ďalšej schôdzi o voľbe člena veriteľského výboru je potrebná nadpolovičná väčšina hlasov prítomných nezabezpečených veriteľov.  Na ostatné rozhodnutia ďalšej schôdze je potrebná nadpolovičná väčšina hlasov prítomných konkurzných veriteľov.

§ 166
Odvolanie a voľba správcu na ďalšej schôdzi

(1)	 Ak sa na ďalšej schôdzi hlasuje o odvolaní a voľbe správcu, použijú sa primerane ustanovenia § 160. 

(2)	 Sudca predsedajúci ďalšej schôdzi pred vydaním uznesenia o odvolaní doterajšieho správcu a ustanovení nového správcu skúma dôvody, pre ktoré má byť doterajší správca odvolaný. Súd odvolá doterajšieho správcu a ustanoví nového  správcu ak

a)	správca opakovane alebo závažne porušil povinnosť spojenú s výkonom jeho funkcie,

b)	 správca nespĺňa podmienky na výkon funkcie podľa § 9,

c)	 oproti hlasovaniu na prvej schôdzi alebo na poslednej ďalšej schôdzi právo zúčastniť sa a hlasovať na schôdzi veriteľov nadobudol veriteľ alebo veritelia, ktorých súčet hodnoty pohľadávok predstavuje najmenej 10 % hodnoty všetkých zistených pohľadávok konkurzných veriteľov, alebo ak oproti hlasovaniu na prvej schôdzi alebo poslednej ďalšej schôdzi právo zúčastniť sa a hlasovať na schôdzi veriteľov stratil veriteľ alebo veritelia, ktorí hlasovali na prvej schôdzi alebo poslednej ďalšej schôdzi a ktorých súčet hodnoty pohľadávok predstavoval v čase konania prvej schôdze alebo poslednej ďalšej schôdze najmenej 10 % všetkých zistených pohľadávok konkurzných veriteľov, alebo

d)	iná dôležitá skutočnosť týkajúca sa spoločného záujmu konkurzných veriteľov.

(3)	Ak súd nezistí kvalifikovaný dôvod na odvolanie správcu, odvolanie a voľbu správcu priamo na ďalšej schôdzi odmietne. Proti tomuto uzneseniu nie je prípustné odvolanie.  

§ 167
Odvolanie a voľba člena veriteľského výboru alebo veriteľského výboru na ďalšej schôdzi

(1)	Ak je odvolaný člen veriteľského výboru, musí byť za neho zvolený iný nezabezpečený veriteľ, ktorý je prítomný na ďalšej schôdzi alebo ktorý písomne voľbu prijal. S každým návrhom na odvolanie člena veriteľského výboru musí byť zároveň predložený aj návrh na voľbu člena a o oboch návrhoch sa hlasuje spoločne. 

(2)	Člena veriteľského výboru, ktorým je Fond ochrany vkladov alebo Garančný fond investícií nemožno odvolať.

(3)	Ak nebol zvolený veriteľský výbor, alebo ak došlo k odvolaniu všetkých členov veriteľského výboru, na voľbu sa použijú primerane ustanovenia §161 a 162.  Podľa týchto ustanovení sa postupuje primerane tiež pri voľbe nového člena veriteľského výboru v prípade odstúpenia alebo iného dôvodu zániku členstva vo veriteľskom výbore.
	
(4)	Po odvolaní a zvolení nového člena veriteľského výboru vydá sudca alebo ním poverený vyšší súdny úradník na schôdzi uznesenie, ktorým potvrdí odvolanie a  voľbu. Zvolený veriteľ sa stáva členom veriteľského výboru vydaním uznesenia. Proti tomuto uzneseniu súdu nie je prípustné odvolanie.

§ 168
Veriteľský výbor

(1)	Veriteľský výbor sa za podmienok ustanovených týmto zákonom

a)	vyjadruje  k odvolaniu správcu,
b)	dohliada nad činnosťou správcu,
c)	dáva pokyny pri speňažovaní majetku úpadcu a prevádzke jeho podniku,
d)	schvaľuje čiastkový rozvrh speňažovania majetku,
e)	rozhoduje o záležitostiach súvisiacich s konkurzom v rozsahu podľa tohto zákona.

(2)	Zasadnutie veriteľského výboru zvoláva ktorýkoľvek člen veriteľského výboru alebo správca. Prvé zasadanie veriteľského výboru zvoláva správca tak, aby sa uskutočnilo do 15 dní od zvolenia veriteľského výboru. Na žiadosť ktoréhokoľvek člena výboru správca zvolá ďalšie zasadnutie tak, aby sa uskutočnilo do 15 dní odo dňa doručenia žiadosti správcovi. Správca nezvoláva zasadnutie, ak sa veriteľský výbor na svojom predchádzajúcom zasadnutí dohodol na dni konania ďalšieho zasadnutia. Zasadanie veriteľského výboru je neverejné. 

(3)	Na prvom zasadnutí veriteľského výboru si členovia veriteľského výboru zvolia spomedzi seba predsedu. 

(4)	Každý člen si môže zvoliť svojho zástupcu. Zástupca sa musí preukázať písomnou plnou mocou podpísanou členom veriteľského výboru alebo jeho štatutárnym orgánom, ak ide o člena, ktorý je právnickou osobou. 

(5)	Na žiadosť veriteľského výboru alebo správcu je úpadca alebo v prípade úpadcu, ktorý je právnickou osoba, osoba podľa § 16 ods. 3 povinná zúčastniť sa zasadnutia veriteľského výboru.

(6)	Veriteľský výbor je uznášaniaschopný, ak je prítomná väčšina jeho členov.

(7)	Každý člen veriteľského výboru má jeden hlas. Na platnosť uznesenia je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných alebo zastúpených členov. V prípade rovnosti hlasov sa hlasy členov veriteľského výboru prepočítajú tak, že na každú 1 Sk každej svojej pohľadávky má prítomný člen veriteľského výboru jeden hlas.

(8)	Hlasovať možno aj bez účasti na  zasadnutí veriteľského výboru, a to zaslaním svojho hlasovania k návrhu uznesenia predsedovi veriteľského výboru alebo správcovi.  Pre účely uznášaniaschopnosti sa všetci hlasujúci členovia považujú za prítomných.

(9)	Každý člen veriteľského výboru zodpovedá nezabezpečeným veriteľom za škodu ktorá im vznikla v dôsledku úmyselného konania proti záujmom všetkých nezabezpečených veriteľov alebo hrubej nedbanlivosti člena pri výkone jeho funkcie. Ak takto zodpovedá viacej členov, zodpovedajú spoločne a nerozdielne.  

(10)	Náklady, ktoré člen veriteľského výboru alebo jeho zástupca preukázateľne vynaložil pri výkone jeho funkcie sú prednostnou pohľadávkou proti podstate vo výške schválenej veriteľským výborom. 

§ 169
Zánik členstva

(1)	 Člen veriteľského výboru môže zo svojej funkcie odstúpiť písomným odstúpením adresovaným predsedovi veriteľského výboru alebo, ak ide o predsedu, správcovi. Odstúpenie je účinné a členstvo takémuto členovi zaniká dňom, kedy schôdza veriteľov zvolila alebo mala zvoliť na jeho miesto nového člena. 

(2)	 Členstvo vo veriteľskom výbore ďalej zaniká ak 

a)	zomrie alebo zanikne člen veriteľského výboru bez právneho nástupcu,  
b)	sa člen veriteľského výboru alebo jeho zástupca nezúčastnil troch po sebe nasledujúcich zasadnutí veriteľského výboru, alebo
c)	je členovi veriteľského výboru uhradená jeho pohľadávka v plnej výške. 

§ 170
Vzťah veriteľského výboru a správcu

(1)	Správca je povinný každých 30 dní od svojho ustanovenia predkladať veriteľskému výboru písomné správy o svojej činnosti.  Správca, ktorý bol nahradený novým správcom, je povinný do 30 dní od svojho odvolania predložiť veriteľskému výboru a novému správcovi konečnú správu o svojej činnosti.

(2)	Na žiadosť veriteľského výboru je správca povinný bez zbytočného odkladu informovať výbor o akejkoľvek záležitosti týkajúcej sa konkurzu, a to v rozsahu vyžiadania veriteľským výborom. Správca však nie povinný poskytnúť informácie na základe žiadosti veriteľského výboru, ak podľa jeho odôvodneného názoru 
a)  	je takáto žiadosť zjavne neodôvodnená, alebo
b)	  s poskytnutím informácie je spojené vynaloženie neprimerane vysokých nákladov a veriteľský výbor nesúhlasil s tým, že správca bude mať pohľadávku proti podstate z dôvodu vynaloženia týchto nákladov, alebo
c)	  nie je dostatok majetku na úhradu nákladov správcu spojených z poskytnutím informácie podľa žiadosti veriteľského výboru. 

(3)	Správca je povinný zúčastňovať sa na žiadosť veriteľského výboru na každom jeho  zasadnutí,. Správca je oprávnený zúčastňovať sa zasadnutí veriteľského výboru, ibaže si veriteľský výbor vyhradil z dôležitých dôvodov , aby sa zasadnutie konalo  bez účasti správcu.  O takýchto dôvodov veriteľský výbor upovedomí súd a požiada  do 30 dní o zvolanie schôdze veriteľov za účelom odvolania správcu, alebo bez zbytočného odkladu po uplynutí tejto lehoty správcu oboznámi s predmetom zasadnutia a rokovania veriteľského výboru.

§ 171
Zápisnica 

(1)	Predsedajúci zabezpečí vyhotovenie zápisnice zo zasadnutia kolektívneho orgánu veriteľov. Zápisnica obsahuje zhrnutie priebehu zasadania a presné znenie uznesenia prijatého na zasadnutí. Zápisnicu podpisuje predsedajúci a v prípade zasadnutia  veriteľského výboru aj správca, ak je prítomný. 

(2)	Rovnopis zápisnice z prvej a ďalšej schôdze je predsedajúci povinný do 10 dní od konania schôdze zaslať správcovi, ak je predsedajúcim sudca alebo vyšší súdny úradník, alebo súdu, ak je predsedajúcim správca alebo ním poverená osoba. 

(3)	Rovnopis zápisnice zo zasadnutia veriteľského výboru sa doručí súdu a správcovi, ak si veriteľský výbor zo závažných dôvodov nevyhradil zasadnutie bez prítomnosti správcu .Ak nie je možné správcovi doručiť zápisnicu  priamo na zasadnutí, predseda veriteľského výboru zabezpečí odoslanie zápisnice správcovi bez zbytočného odkladu po skončení zasadnutia.    

(4)	Správca bez zbytočného odkladu zverejní zápisnicu v obchodnom vestníku.

§ 172
Ochrana spoločného záujmu konkurzných veriteľov

(1)	Konkurzný veriteľ oprávnený hlasovať na prvej alebo ďalšej schôdzi môže podať na súde návrh na zrušenie uznesenia schôdze do troch dní od jeho schválenia, ak na schôdzi vzniesol námietku rozporu uznesenia so spoločným záujmom konkurzných veriteľov aj s odôvodnením do zápisnice , a to len z dôvodov uvedených v ním vznesenej námietke.

(2)	Nezabezpečený veriteľ, ktorého pohľadávka je zistená, môže podať na súde návrh na zrušenie uznesenia veriteľského výboru do troch dní od zverejnenia uznesenia v obchodnom vestníku.

(3)	Ak je napadnuté uznesenie kolektívneho orgánu veriteľov v rozpore so spoločným záujmom konkurzných veriteľov, súd ho zruší do siedmich dní  od doručenia návrhu; inak v rovnakej lehote uznesenie schôdze potvrdí. Ak súd napadnuté uznesenie prvej alebo ďalšej schôdze zrušil, môže uložiť správcovi zvolanie ďalšej schôdze alebo ju zvolať sám. 

(4)	Súd môže aj bez návrhu pozastaviť účinky napadnutého uznesenia do rozhodnutia vo veci.

(5)	Súd rozhoduje uznesením proti ktorému nie je prípustné odvolanie. 

§ 173
Súd 

(1)	Úlohou súdu je dohliadať nad činnosťou správcu a kolektívnych orgánov veriteľov a rozhodovať o tejto činnosti za podmienok ustanovených týmto zákonom a v záujme ochrany všetkých veriteľov, ktorých práva a oprávnené záujmy môžu byť v súvislosti s predmetom dohliadania alebo rozhodovania dotknuté. 
	
(2) 	V prípadoch podľa § 162 ods. 5 a § 163 ods. 7 vykonáva pôsobnosť veriteľského 	výboru súd.

§ 174
Zodpovednosť správcu

(1)	Správca je zodpovedný každému veriteľovi za škodu, ktorá vznikne v dôsledku porušenia povinnosti vykonávať jeho pôsobnosť správcu v konkurze s odbornou starostlivosťou. 

(2)	Ak je podľa tohto zákona správca oprávnený konať len so súhlasom veriteľského výboru alebo na základe jeho pokynu, a správca koná bez súhlasu alebo pokynu alebo proti súhlasu alebo pokynu, ide o závažné porušenie povinností správcu. Platnosť právneho úkonu správcu ani zodpovednosť správcu tým nie je dotknutá. 

§175
Odvolávanie a výmena správcu 

(1)	 Bez obmedzení oprávnení schôdze veriteľov odvolať správcu, zo závažných dôvodov môže súd správcu kedykoľvek odvolať z funkcie.  Pred vydaním uznesenia o odvolaní správcu však súd vypočuje členov veriteľského výboru a aspoň troch oddelených veriteľov s najvyššími zistenými pohľadávkami a ak je to účelné, aj správcu.

(2) Súd musí správcu odvolať z funkcie na návrh veriteľského výboru alebo oddeleného veriteľa, ak správca závažným spôsobom porušil svoje povinnosti alebo ak opakovane porušuje svoje povinnosti menej závažným spôsobom.

(3)	 Ak súd odvolá správcu, bez zbytočného odkladu zvolá ďalšiu schôdzu za účelom ustanovenia nového správcu. Pri výbere správcu súd postupuje primerane podľa ustanovení o výbere správcu podľa § 25 ods. 3 až 5. Ak tomu nebránia dôvody hodné zreteľa, súd ustanoví do funkcie správcu predbežného správcu, ak bol tento ustanovený alebo ak návrh na konkurz podal nútený správca vymenovaný podľa osobitných predpisov, núteného správcu, ak spĺňa podmienky na výkon funkcie správcu.

(4)	 Súd odvolá správcu uznesením. Proti  uzneseniu o odvolaní správcu nie je prípustné odvolanie. Proti uzneseniu o zamietnutí návrhu o odvolanie správcu môže navrhovateľ podať odvolanie.

§ 176
Odmeňovanie správcu

	Správca má za výkon svojej funkcie nárok na odmenu, ktorý sa z časti uspokojuje pravidelne ako pohľadávka proti všeobecnej podstate a pohľadávka proti oddeleným podstatám a z časti sa uspokojuje v rámci čiastkového rozvrhu alebo konečného rozvrhu ako podiel na výťažku speňažovania. 

§ 177
Nahliadanie do správcovského spisu
	Správca je povinný umožniť nahliadnutie do spisov konkurznému veriteľovi, úpadcovi, členovi veriteľskému výboru a zástupcovi ktorejkoľvek z týchto osôb.  Každá z osôb, ktorej je umožnené nahliadnutie do spisu je povinná zachovať mlčanlivosť o všetkých skutočnostiach, ktoré sa pri tom dozvedela s výnimkou prípadov ak osobitný predpis ustanovuje inak.  Informácie získané nahliadnutím do spisu môžu byť použité výlučne v súvislosti s uplatňovaním práv v konkurze.  Každá osoba, ktorá poruší povinnosti uložené jej v súvislosti s nahliadaním do spisu zodpovedá za škodu, ktorú tým spôsobila.  Ak je spôsobená škoda voči všeobecnej podstate alebo oddelenej podstate, nárok uplatní správca.

§ 178
Ďalšie osoby zúčastnené na konkurznom konaní

(1) 	Súdy, iné štátne orgány, obce, notári a exekútori sú povinní oznámiť správcovi na jeho písomnú žiadosť údaje potrebné na výkon správy.
(2) 	Policajný zbor je povinný poskytovať správcovi na jeho žiadosť súčinnosť pri výkone jeho činností podľa tohto zákona.
(3) 	Štátne a iné orgány a právnické osoby, ktoré z úradnej moci alebo vzhľadom na predmet svojej činnosti vedú evidenciu osôb a ich majetku, sú povinné oznámiť správcovi na jeho písomnú žiadosť údaje potrebné na výkon jeho činností podľa tohto zákona; túto povinnosť má najmä orgán poverený evidenciou nehnuteľností, daňový orgán, orgán, ktorý vedie evidenciu motorových vozidiel, a centrálny depozitár.
(4) 	Osoby, ktoré majú listiny a iné veci, ktoré môžu byť dôkazným prostriedkom pri zistení alebo pri zabezpečení majetku úpadcu, sú povinné správcovi na jeho písomnú žiadosť tieto listiny a veci vydať alebo zapožičať.
(5) 	Banky sú povinné oznámiť správcovi na jeho písomnú žiadosť čísla účtov úpadcu, stavy účtov a ich zmeny, informácie o úschove cenných papierov a vkladných knižiek.
(6) 	Pošta je povinná oznámiť správcovi na jeho písomnú žiadosť údaje potrebné na výkon jeho činností podľa tohto zákona, najmä skutočnosť, či úpadca má poštové priečinky, údaje o počte tam došlých zásielok a o ich odosielateľoch, úhrn súm dochádzajúcich úpadcovi poštou alebo do jeho poštového priečinka, alebo umožniť správcovi tieto údaje získať na pošte a správnosť údajov oznámených poštou na mieste preveriť. Túto povinnosť majú aj iné osoby, ak vykonávajú prepravu zásielok.
(7) 	Osoby poskytujúce telekomunikačné služby sú povinné oznámiť správcovi na jeho písomnú žiadosť údaje o úpadcových telefónnych, ďalekopisných a telefaxových staniciach, ktoré nie sú uvedené vo verejne dostupných zoznamoch.
(8) 	Poisťovne sú povinné oznámiť správcovi na jeho písomnú žiadosť výplaty poistných plnení.
(9) 	Vydavatelia tlače sú povinní oznámiť správcovi na jeho písomnú žiadosť meno podávateľa inzerátu týkajúceho sa nakladania s majetkom úpadcu a uverejneného pod značkou.
(10) 	Dopravcovia sú povinní oznámiť správcovi na jeho písomnú žiadosť príjemcu prepravovaného úpadcovho nákladu, ako aj údaje o prepravovanom tovare.
(11)	Tretie osoby sú povinné poskytnúť správcovi súčinnosť podľa § 183 bez zbytočného odkladu.

ŠTVRTÁ HLAVA
ZISTENIE A ZABEZPEČENIE MAJETKU PODSTÁT  

§ 179

Zoznam majetku a záväzkov

(1)	Úpadca je povinný najneskôr do 15 dní od vyhlásenia konkurzu zostaviť a odovzdať správcovi zoznam svojho majetku a záväzkov, všetko účtovníctvo a všetky doklady týkajúce sa jeho majetku a záväzkov. Ak úpadca splnil tieto povinnosti v súvislosti s návrhom úpadcu na vyhlásenie konkurzu alebo pred vyhlásením konkurzu na výzvu predbežného správcu,  odovzdá správcovi v lehote piatich dní od vyhlásenia konkurzu aktualizáciu všetkých predtým poskytnutých informácií, ku dňu vyhlásenia konkurzu. 

(2)	Zoznam majetku a záväzkov je úpadca povinný podpísať a výslovne o nich vyhlásiť, že sú pravdivé a úplné. 

§ 180
Súčinnosť úpadcu

(1)	Úpadca je povinný počas konkurzu poskytnúť správcovi všetky správcom požadované vysvetlenia, a to vo forme požadovanej správcom a bez zbytočného odkladu, ak správca neurčil osobitnú lehotu.  Za tým účelom je úpadca povinný dostaviť sa ku správcovi na žiadosť správcu, a to aj opakovane.

(2)	Úpadca je povinný počas konkurzu poskytnúť správcovi požadovanú súčinnosť. Ak správca požiada úpadcu o vysvetlenie, úpadca je povinný požadované vysvetlenie v určenej forme a lehote správcovi podať. Za tým účelom je úpadca povinný sa k správcovi na jeho žiadosť aj opakovane dostaviť.

(3)	V žiadosti správca poučí úpadcu o následkoch nesplnenia povinností v súvislosti so zisťovaním majetku podstát podľa trestného zákona a o možnosti uväznenia a uloženia pokuty. 

(4)	V žiadosti správca poučí úpadcu o trestnoprávnych následkoch nesplnenia povinnosti v súvislosti so zisťovaním majetku podstát a o možnosti uloženia pokuty.

§ 181
Predvedenie

(1)	Ak úpadca nesplní niektorú z povinností podľa § 179 a § 180 alebo ju splní len čiastočne alebo v rozsahu, ktorý nie je podľa názoru správcu dostatočný, súd na návrh správcu uloží úpadcovi splnenie týchto povinností  v lehote sedem dní od doručenia uznesenia o uložení povinnosti úpadcovi. Súd v uznesení poučí úpadcu, že v prípade nesplnenia povinností ani v dodatočnej lehote zabezpečí jeho predvedenie na výsluch pred súd.

(2)	Pred začiatkom výsluchu na ktorý bol úpadca predvedený podľa odseku 1 súd poučí úpadcu o následkoch nesplnenia povinností v súvislosti so zistením majetku podstát podľa trestného zákona a o možnosti jeho uväznenia a uloženia mu pokuty. Ak úpadca aj napriek poučeniu neposkytne všetku potrebnú súčinnosť, súd môže na návrh správcu rozhodnúť o väzbe úpadcu alebo mu uložiť  pokutu až do výšky 10 000 000 Sk alebo 10 % obratu úpadcu za posledné účtovné obdobie predchádzajúce obdobiu, v ktorom bol vyhlásený konkurz. 

(3)	Na výsluchu sa môže zúčastniť správca a ktorýkoľvek člen veriteľského výboru, ako aj oddelený veriteľ.  

§ 182
Prehliadka priestorov, obydlia a osobná prehliadka

(1)	Za účelom zistenia a zaistenia majetku, záznamov a dokumentov úpadcu je správca oprávnený vykonať prehliadku všetkých  priestorov, ktoré úpadca užíval bezprostredne pred vyhlásením konkurzu v súvislosti s výkonom jeho podnikateľskej činnosti, ako aj iných priestorov, kde sú alebo podľa názoru správcu môžu byť umiestnené záznamy, dokumenty alebo majetok patriaci úpadcovi. 

(2)	Ustanovenie odseku 1 sa vzťahuje aj na prehliadku úpadcovho obydlia, ak ho úpadca, ktorý je   fyzickou osobou používal bezprostredne pred vyhlásením konkurzu v súvislosti s podnikateľskou činnosťou alebo ak sa v ňom nachádzajú alebo podľa názoru správcu môžu nachádzať úpadcove záznamy, dokumenty  alebo majetok.    

(3)	Ak to vyžaduje účel prehliadky, je správca alebo osoba ním poverená oprávnená urobiť aj osobnú prehliadku úpadcu. Osobnú prehliadku vykonáva vždy osoba rovnakého pohlavia. 

(4)	Pred uskutočnením prehliadky správca musí vyžiadať pre seba alebo osobu ním poverenú súhlas súdu. Pred vstupom do priestorov alebo obydlia správca preukáže na požiadanie dotknutej osoby súhlas súdu s vykonaním prehliadky. K výkonu prehliadky priestorov je treba pribrať nezúčastnenú osobu. 

(5)	Pri prehliadke alebo osobnej prehliadke môže správca odobrať všetky záznamy a iné dokumenty, ktoré sa týkajú majetku úpadcu, o čom spíše správca zápisnicu. 

(6)	Pri prehliadke alebo osobnej prehliadke môže správca odobrať alebo inak zabezpečiť majetok úpadcu, ak  je nepochybné, že patrí do všeobecnej podstaty alebo oddelenej podstaty a ak 

a)	je to účelné  alebo potrebné pre ďalšie vedenie konkurzu,  alebo 

b)	by mohlo dôjsť k odstráneniu, poškodeniu alebo zničeniu majetku.

O odobratí majetku spíše správca zápisnicu. 

§ 183
Povinnosti tretích osôb

(1)	 	Kto má záznamy, dokumenty alebo majetok úpadcu je povinný to oznámiť správcovi len čo sa dozvie o vyhlásení konkurzu a je povinný umožniť správcovi, aby mohol takýto majetok prehliadnuť, a oceniť a na písomnú žiadosť správcu vydať správcovi alebo uskutočniť iné opatrenie vyžadované správcom na zabezpečenie majetku. 

(2)	 	Ak tretia osoba neposkytuje potrebnú súčinnosť a existuje odôvodnený predpoklad, že takáto osoba má záznamy, dokumenty alebo majetok úpadcu, môže správca alebo osoba ním poverená vykonať prehliadku priestorov, obydlia alebo osobnú prehliadku takejto osoby.  Ustanovenie § 182 sa použije na prehliadku tretej osoby primerane.

§ 184
Súpis majetku podstát

(1)	Na základe zoznamu majetku a záväzkov predloženého úpadcom, informácií od úpadcu a iných osôb a na základe svojich vlastných zistení a šetrení správca vyhotovuje súpis majetku podstát (ďalej len "súpis").  Súpis sa vyhotovuje osobitne pre všeobecnú podstatu a osobitne pre každú oddelenú podstatu.
	
(2)	Do súpisu za zapisuje:

a)	majetok, o ktorom je nepochybné, že patrí úpadcovi, a to bez ohľadu na to, kde sa nachádza,  

b)	majetok, o ktorom sa dá odôvodnene predpokladať, že patrí úpadcovi, 

c)	majetok, ktorý patrí tretím osobám, ak sa dá odôvodnene predpokladať, že tretie osoby ním zabezpečujú pohľadávky úpadcových veriteľov voči úpadcovi, a 

d)	majetok, ktorý patrí tretím osobám, ak sa dá odôvodnene predpokladať, že tretie osoby nadobudli tento majetok na základe odporovateľných právnych úkonov alebo neúčinných právnych úkonov..

(3)	Kým je majetok podľa odseku 2 písm. b) až d) sporný, do súpisu sa zapíše ako nárok na majetok či právo k majetku, spôsob jeho uplatňovania správcom a údaje o konaní.  Po dobu kým súd nevyhovel správcovi v spore o tomto majetku alebo kým nastala iná skutočnosť odôvodňujúca zápis majetku do súpisu bez poznámky sporu, nesmie správca takýto majetok speňažiť, ibaže by tým odvracal hroziacu škodu na majetku, ktorý je predmetom sporu.  To však nebráni speňaženiu sporného nároku jeho prevodom alebo postúpením na inú osobu, ak je to v záujme veriteľov všeobecnej podstaty alebo oddelenej podstaty.  Tretia osoba, nesmie takýto majetok previesť, prenajať alebo inak zmenšiť jeho hodnotu alebo likviditu.

(4)	 Ak je správca oprávnený speňažovať majetok úpadcu podľa tohto zákona, zaradenie majetku o ktorom je nepochybné, že patrí úpadcovi do súpisu oprávňuje správcu k jeho speňaženiu, ak nedôjde k jeho vylúčeniu takéhoto spôsobom ustanoveným v tomto zákone. 

(5)	 Súpis je správca povinný zostaviť do 30 dní od vyhlásenia konkurzu. V prípadoch hodných osobitného zreteľa môže súd na jeho návrh túto lehotu aj opakovane predĺžiť. Zostavený súpis je správca povinný bezodkladne zverejniť v obchodnom vestníku.  

(6)	 Správca je povinný súpis neustále dopĺňať o nový majetok, zaraďovať ho do príslušnej podstaty a vyraďovať zo súpisu  majetok, ktorý prestal patriť do príslušnej podstaty a zmeny pravidelne, najmenej však raz za 10 dní, zverejňovať v obchodnom registri. 
	
(7) 	Na požiadanie je správca povinný každému vydať písomné osvedčenie, či majetok uvedený v žiadosti je alebo nie je zahrnutý do súpisu. Za vydanie osvedčenia je správca oprávnený požadovať náhradu nákladov s tým spojených.

§ 185
Náležitosti súpisu

(1)	Každá právne samostatne existujúca vec alebo iná časť majetku sa do súpisu zapisuje ako  samostatná položka a to tak, aby jednotlivé položky súpisu nebolo možné zameniť.

(2)	Ak vec alebo iná časť majetku patrí do oddelenej podstaty v prvom poradí, v súpise sa uvedie táto skutočnosť a súčasne sa uvedie druh práva na oddelené uspokojenie, výška pohľadávky zabezpečenej týmto právom s presným určením jej veriteľa s prípadným odkazom na príslušný zápis v zozname pohľadávok. Ak k veci alebo inej časti majetku existuje viac práv na oddelené uspokojenie, zapíšu sa vyššie uvedené údaje ohľadom každého z práv a tiež ich poradie.

(3)	Pri každej jednotlivej položke majetku zapísaného do súpisu uvedie správca jej hodnotu určenú odhadom správcu s odbornou starostlivosťou.  Správca pri odhadovaní hodnoty vychádza z účtovnej ceny majetku po zohľadnení skutočného stavu majetku ako aj trhovej ceny rovnakého alebo porovnateľného majetku. Peňažné prostriedky v hotovosti alebo na účte sa vždy oceňujú v ich menovitej hodnote. Ak však bude určenie hodnoty iného majetku znaleckým posudkom vyžadovať  ohľadom majetku patriaceho do 

a)	všeobecnej podstaty veriteľský výbor, alebo

b)	oddelenej podstaty, dotknutý oddelený veriteľ,

správca zabezpečí vyhotovenie znaleckého posudku a do súpisu uvedie hodnotu ním určenú. Náklady spojené s vyhotovením takéhoto znaleckého posudku sú pohľadávkou proti príslušnej podstate, avšak ich výška sa nezaráta do celkovej výšky pohľadávok proti podstate pre účely § 190 alebo § 212.  

(4)	Ak súbor majetku tvorí súčasť viacerých oddelených podstát alebo súčasť všeobecnej podstaty a jednej alebo viacerých oddelených podstát, okrem ohodnotenia každej jednotlivej položky takého majetku podľa odseku 3 správca ohodnotí alebo zabezpečí ohodnotenie celého takéhoto súboru.  Ohodnotenie sa vykoná rovnakým spôsobom a metódou ako bolo vykonané ohodnotenie položiek tvoriacich súčasť takého súboru. 

(5)	Súpis musí mať ďalšie náležitosti vyžadované pre zoznam majetku podľa § 179.

§ 186
Majetok pravdepodobne patriaci úpadcovi

(1)	Ak sa dá odôvodnene predpokladať, že majetok patrí úpadcovi, správca zapíše takýto majetok s poznámkou o nárokoch uplatňovaných  inými  osobami  alebo  s  poznámkou o iných dôvodoch, ktoré môžu spochybniť zaradenie veci do súpisu. 

(2)	Každá osoba, ktorej majetok bol takto zaradený do súpisu sa môže u správcu domáhať vylúčenia majetku z podstaty v lehote 30 dní odo dňa zverejnenia zaradenia majetku do súpisu.  Musí pri tom uviesť dôvody, pre ktoré sa vylúčenia domáha a pripojiť všetky dôkazy na ktoré sa vo svojich tvrdeniach odvoláva.

(3)	Ak správca uzná nárok tretej osoby, v lehote do 30 dní odo dňa uplatnenia nároku túto osobu o uznaní upovedomí, urobí o tom záznam v súpise a vydá jej majetok.  V opačnom prípade správca v tej istej lehote tejto osobe oznámi, že jej nárok neuznáva s uvedením dôvodov. 

(4)	Ak správca neuznal nárok tretej osoby na vylúčenie majetku z príslušnej podstaty, táto osoba sa môže domáhať vylúčenia majetku z príslušnej konkurznej podstaty žalobou podanou na súde proti správcovi v lehote 30 dní odo dňa doručenia oznámenia správcu, že jej nárok neuznáva.  Ak táto tretia osoba žalobu v tejto lehote nepodá, platí, že majetok je súčasťou príslušnej podstaty, ak ju správca o tomto následku v oznámení výslovne poučil. To isté platí o tomto majetku v rozsahu, v ktorom súd žalobu tretej osoby právoplatným rozhodnutím zamietol.  

§ 187
Majetok tretích osôb zabezpečujúci záväzky úpadcu

(1)	Tretiu osobu, na ktorej majetok je zriadené právo na oddelené uspokojenie zabezpečujúce záväzok úpadcu, vyzve správca aby do 30 dní odo dňa doručenia výzvy vyplatila v prospech príslušnej oddelenej podstaty čiastku vo výške zabezpečeného záväzku úpadcu.  

(2)	Ak tretia osoba nevyhovie výzve v stanovenej lehote, správca zapíše jej majetok, ku ktorému bolo zriadené právo na oddelené uspokojenie zabezpečujúce záväzok úpadcu do súpisu a písomne o tom upovedomí tretiu osobu s poučením o tom, že sa môže domáhať vylúčenia majetku z príslušnej podstaty žalobou podanou na súde proti správcovi v lehote 30 dní odo dňa doručenia oznámenia správcu, že jej majetok zaradil do súpisu.  Ak táto osoba nepodá žalobu v stanovenej lehote platí, že majetok je súčasťou príslušnej podstaty, ak ju správca o tomto následku v oznámení výslovne poučil. To isté platí o tomto majetku v rozsahu, v ktorom súd žalobu tretej osoby právoplatným rozhodnutím zamietne. 
(3)	Ak sa majetok stane súčasťou príslušnej podstaty, môže ho správca speňažiť spôsobom podľa tohto zákona. Správca pri tom koná ako zákonný zástupca tretej osoby. Potom, ako správca uspokojí z výťažku  náklady, ktoré mu vznikli so správou a speňažením, uspokojí pohľadávky veriteľov zabezpečené takýmto majetkom a zvyšok výťažku vydá bez zbytočného odkladu tretej osobe. 

§ 188
Vylúčenie majetku zo súpisu správcom

(1)	Správca môže kedykoľvek rozhodnúť, že vylúči zo súpisu majetok zahrnutý do súpisu, ak  podľa názoru správcu, ku ktorému dospel s odbornou starostlivosťou

a)	jeho speňaženie je nemožné alebo spojené s vynaložením nákladov prevyšujúcich výťažok speňaženia takého majetku, alebo 
	      
b)	je zrejmé, že majetok nepatrí úpadcovi vôbec alebo v takom rozsahu, v akom je do súpisu zahrnutý, alebo

c)	v prípade majetku podľa § 184 ods. 2 písm. b) až d), vymáhanie takéhoto majetku od tretích osôb je zjavne neúčelné alebo spojené s vynaložením nákladov prevyšujúcich možný výťažok speňaženia takého majetku.

(2)	Rozhodnutie o vylúčení majetku z príslušnej podstaty správca zverejní v obchodnom vestníku vylúčenie majetku je účinné uplynutím 30 dní odo dňa zverejnenia, ak sa nepostupuje podľa nasledujúcich odsekov.

(3)	Ak konkurzný veriteľ s právom na oddelené uspokojenie k majetku uvedenému v odseku 1 písm. a)  v prvom poradí požiadal pred účinnosťou vylúčenia o vydanie majetku, správca tento majetok vydá tomuto konkurznému veriteľovi bez toho, aby vydaním došlo k čiastočnému uspokojeniu pohľadávky tohto konkurzného veriteľa.  Inak môže o vydanie takéhoto majetku požiadať ktorýkoľvek konkurzný veriteľ s právom na oddelené uspokojenie v ďalšom poradí, a ak tak neurobí, môže o vydanie požiadať ktorýkoľvek nezabezpečený veriteľ pričom ak ich požiada viac, správca vydá majetok tomu, ktorý ponúkol najlepšie podmienky.

(4)	V prípade podľa odseku 1 písm. c) môže konkurzný veriteľ s právom na oddelené uspokojenie k majetku vylúčenému podľa tohto ustanovenia požiadať pred účinnosťou vylúčenia o prevod alebo postúpenie nároku voči tretej osobe a správca mu nárok prevedie alebo postúpi bez toho, aby vydaním došlo k čiastočnému uspokojeniu pohľadávky tohto konkurzného veriteľa. Inak môže o vydanie takéhoto majetku požiadať ktorýkoľvek konkurzný veriteľ s právom na oddelené uspokojenie v ďalšom poradí.

(5)	Ak dôjde k účinnému vylúčeniu majetku z príslušnej podstaty podľa odseku 1  písm. a), majetok sa stáva vlastníctvom štátu.

PIATA HLAVA 

SPEŇAŽOVANIE

§ 189
Použitie majetku oddelenej podstaty a použitie majetku všeobecnej podstaty

(1)	Okrem prípadov uvedených v § 191, iný majetok ako peňažné prostriedky, tvoriace oddelenú podstatu alebo všeobecnú podstatu môže byť správcom použitý len na speňažovanie za podmienok stanovených týmto zákonom.  

(2)	Peňažné prostriedky tvoriace súčasť oddelenej podstaty, vrátane peňažných prostriedkov získaných speňažovaním iného majetku tvoriaceho súčasť tej istej oddelenej podstaty môžu byť správcom použité len nasledovným spôsobom

a)	na uspokojenie pohľadávok proti tejto oddelenej podstate;

b)	na uspokojenie zabezpečenej pohľadávky oddeleného veriteľa tejto podstaty alebo, ak má oddelená podstata viac spoločných a nerozdielnych oddelených veriteľov na uspokojenie zabezpečenej pohľadávky spoločných a nerozdielnych oddelených veriteľov, a

c)	po uspokojení pohľadávok podľa písmena a) a b), na presun podľa § 202 do oddelenej podstaty v druhom poradí, prípadne ďalšom poradí, ak peňažné prostriedky tvorili súčasť oddelenej podstaty v inom než prvom poradí, alebo ak už niet ďalšej oddelenej podstaty, do ktorej by mohli byť peňažné prostriedky presunuté, na presun do všeobecnej podstaty, ale na ich použitie podľa § 152 ods. 1.

(3)	Peňažné prostriedky tvoriace súčasť všeobecnej podstaty, vrátane peňažných prostriedkov získaných speňažovaním iného majetku tvoriaceho súčasť všeobecnej podstaty môžu byť správcom použité iba nasledovným spôsobom:

a)	na uspokojenie pohľadávok proti všeobecnej podstate,

b)	na uspokojenie pohľadávok nezabezpečených veriteľov čiastkovým rozvrhom podľa § 214
c)	 alebo konečným rozvrhom podľa § 215, a
 
d)	na uspokojenie pohľadávok podriadených veriteľov.

(4)	Ak po skončení speňažovania a úplnom uspokojení všetkých pohľadávok podľa odseku 3 zostanú nerozdelené peňažné prostriedky, správca podá návrh na likvidáciu úpadcu, ak je ním právnická osoba, inak ich vydá úpadcovi.  S peňažnými prostriedkami sa v likvidácii naloží podľa osobitných predpisov. 

§ 190
Vedenie evidencie a uspokojovanie pohľadávok proti podstate

(1)	Od svojho ustanovenia je správca povinný sústavne viesť evidenciu o peňažných prostriedkoch tvoriacich všeobecnú podstatu a oddelené podstaty a zaraďovať všetok ostatný majetok nadobudnutý po vyhlásení konkurzu do tej podstaty, do ktorej patrí. Povinnosť správcu viesť účtovníctvo podľa osobitných predpisov tým nie je dotknutá.

(2)	Správca je povinný viesť osobitne pre všeobecnú podstatu aj pre každú oddelenú podstatu evidenciu o príjmoch a výdavkoch peňažných prostriedkov tvoriacich súčasť každej podstaty. 

(3)	Evidencia podľa odseku 2 sa vedie osobitne pre príjmy a výdavky peňažných prostriedkov v súvislosti s prevádzkou podniku úpadcu, osobitne pre príjmy peňažných prostriedkov v súvislosti s nájmom a osobitne pre príjmy a výdavky peňažných prostriedkov v súvislosti so speňažovaním iným spôsobom ako nájmom.

(4)	Na uspokojenie veriteľov podstaty správca použije prednostne peňažné prostriedky, ktoré eviduje v súvislosti s prevádzkou podniku podľa § 191 alebo nájmom majetku úpadcu.  Dotácie medzi všeobecnou podstatou a oddelenými podstatami a oddelenými podstatami navzájom na účely uspokojovania veriteľov podstaty sú povolené len v rozsahu povolenom  podľa § 213.

(5)	Ku dňu ku ktorému je vyhotovená konečná správa, celková výška pohľadávok proti podstate vzniknutých od vyhlásenia konkurzu nesmie prekročiť súčet peňažných prostriedkov, ktoré boli evidované ako príjmy získané v súvislosti s prevádzkou podniku podľa § 191, nájmom majetku úpadcu a povolenej čiastky výdavkov stanovenej podľa § 212, s výnimkou prípadu ak pohľadávky proti podstate vo vyššej výške boli schválené 

a)	veriteľským výborom, ak rozdiel medzi skutočnou výškou pohľadávok proti podstate a povolenou výškou pohľadávok proti podstate bol alebo má byť uhradený zo všeobecnej podstaty, alebo

b)	oddeleným veriteľom, ak rozdiel medzi skutočnou výškou pohľadávok proti podstate a povolenou výškou pohľadávok proti podstate bol alebo má byť uhradený z jeho oddelenej podstaty.

(6)	Ak sa ku dňu, ku ktorému je vyhotovená konečná správa zistí, že celková výška pohľadávok proti podstate presiahla výšku povolenú podľa predchádzajúceho odseku, správca zodpovedá za rozdiel medzi skutočnou výškou pohľadávok proti podstate a výškou pohľadávok proti podstate povolenou podľa predchádzajúceho odseku konkurzným veriteľom na úkor ktorých bol tento rozdiel veriteľom proti podstate vyplatený.  Tejto zodpovednosti sa správca zbaví ak preukáže, že vzniku rozdielu nemohol zabrániť ani pri vynaložení odbornej starostlivosti. 

§ 191
Prevádzkovanie podniku po vyhlásení konkurzu

(1)	 Podnik podliehajúci konkurzu (ďalej len „podnik“) môže správca prevádzkovať len za podmienok a v rozsahu ustanovenom týmto zákonom. Prevádzkovanie podniku v iných prípadoch a vo väčšom rozsahu sa zakazuje.  

(2)	 Správca je povinný pokračovať v prevádzke podniku úpadcu ak má úpadca kvalifikovaného oddeleného veriteľa a tento dal správcovi pokyn pokračovať v podnikateľskej činnosti úpadcu.

(3) 	Správca je povinný pokračovať v prevádzkovaní podniku, ak sa na podnik vzťahuje kvalifikované právo na oddelené uspokojenie a kvalifikovaný veriteľ dal k prevádzkovaniu podniku pokyn.   

(4) 	Správca môže pokračovať v prevádzke podniku úpadcu, ak s odbornou starostlivosťou dospel k záveru, že odplatným prevodom všetkého majetku tvoriaceho všeobecnú podstatu a všetky oddelené podstaty, alebo podstatnej časti takého majetku dosiahne podstatne vyšší výťažok ako by bol súčet výťažkov dosiahnutých inými metódami speňažovania alebo tak dosiahne podstatne rýchlejšie ukončenie podstatnej časti speňažovania, a pokračovanie v podnikateľskej činnosti úpadcu je nevyhnutné, aby bolo možné uskutočniť speňaženie týmto spôsobom. Prevádzku podniku je však správca povinný obmedziť na rozsahu, ktorý určil s odbornou starostlivosťou ako nevyhnutný rozsah pokračovania v podnikateľskej činnosti na dosiahnutie tohto účelu.

(5) Správca môže po vyhlásení konkurzu pokračovať v prevádzkovaní podniku alebo jeho časti, ak s odbornou starostlivosťou dôjde k záveru, že odplatným prevodom podniku alebo jeho časti speňaží majetok patriaci k podniku alebo jeho časti s vyšším výťažkom alebo podstatne rýchlejšie ako by tomu bolo v prípade iného spôsobu speňaženia a pokračovanie v prevádzkovaní podniku alebo jeho časti je k tomu nevyhnutným predpokladom. Prevádzku podniku je správca povinný obmedziť na nevyhnutný rozsah potrebný na dosiahnutie tohto účelu.

(6)	 Správca môže pokračovať v plnení niektorých povinností úpadcu a výkone niektorých práv úpadcu, súvisiacich s podnikateľskou činnosťou úpadcu alebo so správou majetku tvoriaceho súčasť všeobecnej podstaty alebo osobitnej podstaty, ktorých plnenie a výkon podľa správcu postupujúceho s odbornou starostlivosťou zamedzí zmenšeniu hodnoty majetku úpadcu alebo zvýši hodnotu majetku úpadcu.

(7) Správca môže po vyhlásení konkurzu pokračovať v niektorých činnostiach súvisiacich s podnikateľskou činnosťou úpadcu, ak tým zamedzí zmenšeniu hodnoty majetku úpadcu (podliehajúceho konkurzu) alebo zvýši hodnotu tohto majetku.  

(8)	 Prevádzka podniku ani odplatné prevody majetku, ktorým je tovar vyrábaný pri prevádzke podniku ani odplatné poskytovanie služieb pri prevádzke podniku služieb úpadcu, pokiaľ sú vykonávané v rámci bežnej podnikateľskej činnosti správcu nie sú speňažovaním. 

(9) Prevádzkovanie podniku ani odplatné prevody majetku, ktorým je tovar vyrábaný pri prevádzke podniku ani odplatné poskytovanie služieb pri prevádzke podniku nie sú speňažovaním, pokiaľ sú vykonávané v rámci bežnej podnikateľskej činnosti správcu.	

(10) 	Uzavretie zmluvy o nájme všetkého majetku tvoriaceho všeobecnú podstatu a všetky oddelené podstaty, alebo jeho podstatnej časti, ani o nájme jednotlivého majetku úpadcu, nie je prevádzkovaním podniku, s výnimkou prípadu ak je nájom takého majetku podnikateľskou činnosťou úpadcu, ktorú v čase bezprostredne pred vyhlásením konkurzu na jeho majetok bežne vykonával.

(11) 	Uzatvorenie zmluvy o nájme celého majetku podliehajúceho konkurzu alebo jeho podstatnej časti ani o nájme jednotlivého majetku úpadcu nie je prevádzkovaním podniku, ibaže ide o podnikateľskú činnosť, ktorú úpadcu pred vyhlásením konkurzu prevádzkoval. 

(12)	 Ak pohľadávky z prevádzky podniku alebo jeho časti presiahnu výnos z prevádzky podniku alebo jeho časti v rozsahu podľa odseku 2, 4 alebo 6 presiahnu výnos z prevádzky podniku alebo jeho časti, správca je povinný si bez zbytočného odkladu vyžiadať pokyn kompetentného orgánu podľa § 193 o tom či má v prevádzke pokračovať a v akom rozsahu.  

	(13) Pri prevádzkovaní podniku správca nesmie uzatvoriť zmluvu 

a)	s osobami s ním spriaznenými,
b)	s osobami spriaznenými s úpadcu, 
c)	s kvalifikovaným oddeleným veriteľom a jeho spriaznenými osobami.

§ 192
Spôsob speňažovania majetku

(1) Za podmienok ustanovených týmto zákonom môže správca speňažovať majetok úpadcu nasledujúcimi spôsobmi:

a)	odplatný prevod jednotlivého majetku tvoriaceho všeobecnú podstatu alebo oddelenú podstatu alebo jeho akejkoľvek časti,	

b)	odplatný prevod celého majetku tvoriaceho všeobecnú podstatu a všetky oddelené podstaty alebo jeho podstatnej časti,
	
c)	uzavretie zmluvy o nájme celého majetku tvoriaceho všeobecnú podstatu a všetky oddelené podstaty, alebo jeho podstatnej časti, alebo o nájme jednotlivého majetku úpadcu, s výnimkou prípadu ak je nájom takého majetku podnikateľskou činnosťou úpadcu, ktorú v čase bezprostredne pred vyhlásením konkurzu na jeho majetok bežne vykonával,

d)	uplatňovanie a vymáhanie majetkových a iných práv a nárokov, vrátane nárokov z odporovateľných úkonov a pohľadávok každého druhu.

(2) Ak sa na podnik podliehajúci konkurzu vzťahuje kvalifikované právo na oddelené uspokojenie možno podnik speňažiť 

a)	odplatným prevodom podniku ako celku s výnimkou prevodu záväzku voči kvalifikovanému oddelenému veriteľovi, alebo 

b)	prevodom podniku ako celku na kvalifikovaného oddeleného veriteľa.

§ 193
Práva a povinnosti správcu pri speňažovaní a pri prevádzke podniku úpadcu

(1)	Pri speňažovaní a prevádzke podniku úpadcu postupuje správca podľa tohto zákona a pokynov kompetentného orgánu v rozsahu predpokladanom týmto zákonom.

(2)	Kompetentným orgánom je:

a)	v prípade speňažovania majetku zo všeobecnej podstaty:

1.	súd, ak nie je zvolený veriteľský výbor alebo ak veriteľský výbor nedá správcovi v primeranej lehote určenej správcom v záujme ochrany záujmov konkurzných veriteľov pokyn, ktorý správca požaduje v súlade s týmto zákonom, 

2.	inak veriteľský výbor;
 
b)	v prípade speňažovania majetku z oddelenej podstaty 

1.	súd, ak oddelený veriteľ oddelenej podstaty nedá správcovi v primeranej lehote určenej správcom v záujme ochrany záujmov oddeleného veriteľa pokyn, ktorý správca požaduje v súlade s týmto zákonom,

2.	inak oddelený veriteľ oddelenej podstaty, okrem prípadu podľa odseku 3 písm. d) bod 3, kedy je to veriteľský výbor;

c)	v prípade speňažovania majetku tak zo všeobecnej podstaty aj z oddelenej podstaty ako celku súd, ak správca nedostal v primeranej lehote určenej správcom v záujme ochrany záujmov konkurzných veriteľov aj všetkých dotknutých oddelených veriteľov, súhlasný pokyn od veriteľského výboru aj každého dotknutého oddeleného veriteľa, ktorého udelenie správca požaduje v súlade s týmto zákonom; súd je pri výkone činnosti ako kompetentný orgán v takomto prípade brať do úvahy vyjadrenia každého dotknutého oddeleného veriteľa aj stanovisko veriteľského výboru, ak boli správcovi predložené;

d)	v prípade prevádzky podniku úpadcu, nájmu majetku tvoriaceho súčasť podniku úpadcu a speňažovania predajom podniku úpadcu a ak existuje kvalifikovaný oddelený veriteľ, kvalifikovaný oddelený veriteľ;

e)	v prípade prevádzky podniku úpadcu

1.	pokým nie je zvolený veriteľský výbor alebo ak veriteľský výbor nedá správcovi v primeranej lehote určenej správcom v záujme ochrany záujmov konkurzných veriteľov pokyn, ktorý správca požaduje v súlade s týmto zákonom, súd a každý oddelený veriteľ, 

2.	inak veriteľský výbor a každý oddelený veriteľ.

(3)	Správca je oprávnený a povinný požiadať o udelenie pokynu najmä:

a)	pred tým, než pri speňažovaní vykonaná právne úkony smerujúce k predaju podniku úpadcu ako celku,

b)	pred vykonaním právnych úkonov smerujúcich k spoločnému speňaženiu majetku tak zo všeobecnej podstaty aj z oddelenej podstaty alebo spoločnému speňaženiu majetku tvoriaceho súčasť viacerých oddelených podstát,

c)	pred vykonaním právnych úkonov smerujúcich k speňaženiu majetku, ktorého hodnota je viac ako 75 % hodnoty všetkého majetku tvoriaceho všeobecnú podstatu, jedným právnym úkonom alebo viacerými navzájom súvisiacimi právnymi úkonmi, 

d)	pred tým, než pri speňažovaní vykonaná  právne úkony smerujúce k prevodu vlastníckeho práva k majetku:

1.	tvoriaceho súčasť všeobecnej podstaty na osobu spriaznenú s úpadcom alebo veriteľa úpadcu alebo jeho spriaznenú osobu, 

2.	tvoriaceho súčasť oddelenej podstaty na osobu spriaznenú s úpadcom; alebo, 

3.	tvoriaceho súčasť oddelenej podstaty na oddeleného veriteľa alebo jeho spriaznenú osobu, ak predpokladaný výťažok speňažovania bude menej ako je hodnota pohľadávky oddeleného veriteľa tejto oddelenej podstaty,

s výnimkou prípadu, ak osoba spriaznená s úpadcom, veriteľ alebo osoba spriaznená s veriteľom uzavrie zmluvu o prevode vlastníckeho práva k majetku za cenu vyššiu a za podmienok nie horších ako podmienky ponúkané akoukoľvek inou osobou,

e)	pred tým, než pri speňažovaní uzavrie zmluvu o nájme majetku tvoriaceho súčasť všeobecnej podstaty alebo súčasť oddelenej podstaty s osobou spriaznenou s úpadcom alebo s veriteľom úpadcu alebo s jeho spriaznenou osobou, 

f)	pred tým, než pri prevádzkovaní podniku úpadcu uzavrie zmluvu, ktorou sa v mene úpadcu zaviaže:

1.	vrátiť dočasne poskytnuté peňažné prostriedky, bez ohľadu na ich formu poskytnutia;

2.	previesť na iného majetok úpadcu iný ako tovar vyrábaný pri prevádzkovaní podniku úpadcu,

3.	plniť pokračujúce plnenie počas doby nie kratšej než jeden mesiac alebo poskytnúť plnenie s hodnotou nie nižšou (vyššou) ako 3 % obratu úpadcu za predchádzajúce účtovné obdobie,
 
g)	pred tým, než pri speňažovaní uzavrie zmluvu o nájme všetkého majetku tvoriaceho všeobecnú podstatu a všetky oddelené podstaty, alebo jeho podstatnej časti, s výnimkou prípadu ak je nájom takého majetku podnikateľskou činnosťou úpadcu, ktorú v čase bezprostredne pred vyhlásením konkurzu na jeho majetok bežne vykonával a správca prevádzkuje podnik úpadcu v súlade s týmto zákonom.

(4)	Žiadosť o pokyn musí obsahovať návrh alebo návrhy postupu správcu vo veci, ktorá je predmetom žiadosti o pokyn, s vyhodnotením očakávaných následkov alebo výsledkov každého návrhu ak by bol prijatý, vypracované s odbornou starostlivosťou.

(5)	Správca je povinný informovať kompetentný orgán:

a)	ak je ním oddelený veriteľ, o všetkých právnych úkonoch smerujúcich k speňaženiu majetku z oddelenej podstaty, pred ich vykonaním, s uvedením navrhovaného spôsobu speňaženia a predpokladanej výšky výťažku určenej správcom s odbornou starostlivosťou, s výnimkou prípadu, ak ide o uplatňovanie a vymáhanie majetkových a iných práv a nárokov,

b)	pravidelnými správami v intervaloch stanovených kompetentným orgánom o postupe speňažovania, najmä o uskutočnených úkonoch speňažovania a o plánovaných úkonoch speňažovania.

(6)	Kompetentný orgán iný ako súd môže dať správcovi kedykoľvek aj pokyn vo veciach iných než sú uvedené v ods. 3 alebo pokyn vo veciach uvedených v odseku 3 pred tým, než správca o takýto pokyn požiadal.  Takýto pokyn nie je, s výnimkou pokynu podľa § 200 ods. 3, pre správcu záväzný avšak správca je povinný naň prihliadnuť s odbornou starostlivosťou v záujme všetkých konkurzných veriteľov, ktorí môžu byť pokynom alebo jeho splnením dotknutí.

(7)	Pokyn daný správcovi na jeho žiadosť inou osobou než súdom vo veciach uvedených v ods.3 je pre správcu záväzný s výnimkou prípadu, ak správca s odbornou starostlivosťou dospeje k záveru, že pokyn alebo jeho splnenie nie je v záujme všetkých konkurzných veriteľov, ktorí môžu byť pokynom alebo jeho splnením dotknutí alebo je v rozpore so zásadami speňažovania ustanovenými v tomto zákone. V takom prípade správca splnenie pokynu odmietne a ak od kompetentného orgánu nedostal v primeranej lehote určenej správcom v záujme ochrany záujmov konkurzných veriteľov upravený pokyn, ktorý nemá vytýkané vady, požiada súd o udelenie konečného pokynu, ktorý je pre správcu záväzný.  Súd pri rozhodovaní zohľadní oprávnené záujmy všetkých konkurzných veriteľov a posúdi vyjadrenia veriteľského výboru a každého z dotknutých konkurzných veriteľov, ktorý vyjadrenie správcovi predložil.  Súd ani správca nie je povinný zadovažovať vyjadrenia dotknutých konkurzných veriteľov.

(8)	Ak súd koná ako kompetentný orgán, je oprávnený sám a z vlastného podnetu zakázať správcovi určité konanie alebo mu uložiť povinnosť vykonania právneho úkonu, ak je to potrebné v záujme všetkých konkurzných veriteľov, ktorí môžu byť konaním správcu, ktoré je predmetom úpravy súdu, dotknutí.  Rovnako môže súd postupovať na základe podnetu iného kompetentného orgánu s tým, že súd o takomto podnete vždy rozhodne a upovedomí kompetentný orgán, ktorý podnet predložil.  Pokyn súdu je pre správcu vždy záväzný.

§ 194 
Pokyn kompetentného orgánu pri speňažovaní a prevádzke podniku úpadcu

(1)	Obsahom pokynu kompetentného orgánu môže byť:

a)	odpoveď na otázku alebo otázky formulované správcom, alebo

b)	uloženie akejkoľvek povinnosti správcovi nad rámec otázok správcu alebo bez ohľadu na otázky správcu, za predpokladu, že je dostatočne určitý tak, že nevzbudzuje pochybnosti o obsahu povinnosti.

(2)	Správca má právo v prípade pochybností požiadať kompetentný orgán, ktorý pokyn dal, o vysvetlenie pokynu.

§ 195
Práva a povinnosti správcu s obmedzenými právomocami pri speňažovaní 

(1) Správca s obmedzenými právomocami je povinný realizovať speňažovanie

a)	uplatňovaním a vymáhaním majetkových a iných práv, vrátane pohľadávok, a

b) 	odplatným prevodom majetku tvoriaceho všeobecnú podstatu alebo oddelenú podstatu alebo jeho akejkoľvek časti, ak ide o majetok bezprostredne ohrozený zničením alebo znehodnotením,

c)	uzavretím zmluvy o nájme všetkého majetku tvoriaceho všeobecnú podstatu a všetky oddelené podstaty, alebo jeho podstatnej časti, alebo jednotlivého majetku úpadcu za podmienok vyžadovaných na uzavretie takej zmluvy týmto zákonom a s tým, že nájomná zmluva nesmie v ničom obmedzovať ďalšie nakladanie s predmetom nájmu po konaní prvej schôdze. 

(2) Správca s obmedzenými právomocami nie je oprávnený vzdávať sa práv, uzatvárať dohody o urovnaní ani zmier

(3)    Správca s obmedzenými právomocami je oprávnený realizovať speňažovanie iným spôsobom ako podľa ods. 4 iba v prípade, ak výťažok speňažovania podstatne presiahne výťažok speňažovania predpokladaný správcom s odbornou starostlivosťou, ako výťažok dosiahnuteľný za obvyklých podmienok v čase po ustanovení správcu na prvej schôdzi.  Správca s obmedzenými právomocami je povinný takýto odhad urobiť pred vykonaním právneho úkonu, smerujúceho k speňažovaniu inak ako podľa ods.3. 

§ 196
Práva a povinnosti správcu s úplnými právomocami pri speňažovaní a prevádzke podniku úpadcu

	Po svojom ustanovení na prvej schôdzi má správca (ďalej len "správca s úplnými právomocami") pri speňažovaní a prevádzke podniku úpadcu okrem právomocí a povinností podľa § 195 aj povinnosť začať s realizáciou speňažovania bez zbytočného odkladu po svojom ustanovení. 

§ 197
Základné pravidlá speňažovania

(1)	Účelom speňažovania je získanie čo najvyššieho výťažku speňažovania pre konkurzných veriteľov, v čo najrýchlejšom čase a s vynaložením čo najnižších nákladov.   Správca je povinný konať s odbornou starostlivosťou tak, aby čo najlepšie splnil účel speňažovania.

(2) 	Pri vynakladaní výdavkov súvisiacich so speňažovaním je správca povinný postupovať s odbornou starostlivosťou tak, aby bol výdavok vynaložený len na základe odôvodneného predpokladu správcu, že rozdiel medzi príjmom zo speňaženia a vynaloženým výdavkom bude vyšší než by bol príjem zo speňaženia získaný postupom bez vynaloženia takéhoto výdavku.  

(3)	 Ak môže správca pri speňažovaní postupovať rôznym spôsobom, s rôznym predpokladaným trvaním speňažovania majetku, môže zvoliť spôsob s dlhším trvaním, iba ak má odôvodnený predpoklad, že takýmto postupom dosiahne vyšší výťažok speňažovania než ak by bol zvolil spôsob speňažovania s kratším trvaním.

(4)	 Za účelom získania čo najvyššieho výťažku speňažovania pre konkurzných veriteľov je správca povinný s odbornou starostlivosťou zistiť, či je viac pravdepodobné než nepravdepodobné, že spoločným predajom majetku tvoriaceho súčasť viacerých oddelených podstát alebo spoločným predajom majetku tvoriaceho súčasť všeobecnej podstaty a jednej alebo viacerých oddelených podstát, bude dosiahnutý pre každú dotknutú podstatu výťažok vyšší, než ak by sa majetok každej dotknutej podstaty speňažoval osobitne.  Správca bez zbytočného odkladu po pozitívnom zistení podľa predchádzajúcej vety požiada kompetentný orgán o udelenie pokynu. 

(5)	 Vyššie uvedené ustanovenia odseku 1 až  4 sa nepoužijú v prípade, že podnik úpadcu tvorí oddelenú podstatu kvalifikovaného oddeleného veriteľa ak správca postupuje podľa pokynov kvalifikovaného oddeleného veriteľa. 
§ 198
Predaj podniku úpadcu

(1)	Podnik úpadcu môže správca speňažiť ako celok len v prípade: 

a)	ak má úpadca kvalifikovaného oddeleného veriteľa a ak správca dostal pokyn na speňaženie podniku ako celku od kvalifikovaného oddeleného veriteľa alebo ak k tomu dostal pokyn od súdu po tom, čo správca odmietol splnenie iného pokynu kvalifikovaného veriteľa, alebo

b)	ak k tomu dostal súhlasný pokyn od veriteľského výboru aj každého oddeleného veriteľa alebo ak k tomu dostal pokyn od súdu, či už ako od kompetentného orgánu, alebo na podnet dotknutého konkurzného veriteľa alebo po tom, čo správca odmietol splnenie iného pokynu kompetentného orgánu. 

(2)	Pri speňažení podniku úpadcu ako celku správca prevedie na nadobúdateľa podniku celý podnik úpadcu so všetkými jeho záväzkami vrátane záväzkov uspokojiť veriteľov podstaty, s výnimkou:

a)	ak podnik úpadcu tvorí oddelenú podstatu kvalifikovaného oddeleného veriteľa, záväzku úpadcu voči kvalifikovanému oddelenému veriteľovi; a

b)	v iných prípadoch, záväzkov úpadcu voči konkurzným veriteľom, ktorí boli určení v pokyne.

(3)	Pri speňažení podniku úpadcu ako celku:

a)	ak podnik úpadcu tvorí oddelenú podstatu kvalifikovaného oddeleného veriteľa, výťažok speňaženia bude po odrátaní odmeny správcu a jeho výdavkov vyplatený kvalifikovanému oddelenému veriteľovi; a

b)	v iných prípadoch, výťažok speňaženia bude po odrátaní odmeny správcu a jeho výdavkov vyplatený konkurzným veriteľom, ktorí boli určení v pokyne a záväzky voči ktorým neboli predmetom prevodu podniku, a to spôsobom a v rozsahu určenom v pokyne.

(4)	Ak podnik úpadcu tvorí oddelenú podstatu kvalifikovaného oddeleného veriteľa a ak k tomu dostal pokyn od kvalifikovaného oddeleného veriteľa, správca prevedie na kvalifikovaného oddeleného veriteľa podnik úpadcu so všetkými jeho záväzkami vrátane záväzkov uspokojiť pohľadávky proti podstate. V takom prípade pohľadávky kvalifikovaného oddeleného veriteľa voči úpadcovi a záväzky úpadcu voči kvalifikovanému oddelenému veriteľovi zanikajú momentom účinnosti prevodu podniku úpadcu na kvalifikovaného oddeleného veriteľa.

§ 199
Niektoré osobitné prípady speňažovania 

(1)	Ak speňažovaný majetok tvorí jedinú oddelenú podstatu titulom práva na oddelené uspokojenie k podniku úpadcu avšak veriteľ takejto oddelenej podstaty nie je kvalifikovaným oddeleným veriteľom, správca môže predať majetok ako súbor aktív len ak k tomu dostal súhlasný pokyn od veriteľského výboru aj každého oddeleného veriteľa alebo ak k tomu dostal pokyn od súdu, či už ako od kompetentného orgánu, alebo na podnet dotknutého konkurzného veriteľa alebo po tom, čo správca odmietol splnenie iného pokynu kompetentného orgánu. 

(2)	Ak speňažovaný majetok tvorí súčasť viacerých oddelených podstát alebo súčasť všeobecnej podstaty a jednej alebo viacerých oddelených podstát, správca môže predať takýto speňažovaný majetok len ak k tomu dostal súhlasný pokyn:

a)	ak ide o majetok tvoriaci súčasť viacerých oddelených podstát, od všetkých dotknutých oddelených veriteľov;

b)	ak ide o majetok tvoriaci súčasť všeobecnej podstaty a jednej alebo viacerých oddelených podstát, od veriteľského výboru a od všetkých dotknutých oddelených veriteľov,

alebo od súdu, či už ako od kompetentného orgánu, alebo na podnet dotknutého konkurzného veriteľa alebo po tom, čo správca odmietol splnenie iného pokynu kompetentného orgánu. 

§ 200
Predaj jednotlivých častí majetku oddelenej podstaty

(1) 	Pri speňažení majetku tvoriaceho súčasť oddelenej podstaty správca nesmie vykonať žiaden právny úkon smerujúcich k speňaženiu majetku z oddelenej podstaty, pred tým, než 

a)	oddeleného veriteľa tejto podstaty o takomto úkone písomne informoval s uvedením navrhovaného spôsobu speňaženia a výšky výťažku odhadnutej správcom s odbornou starostlivosťou, s výnimkou prípadu, ak 

1.	ide o uplatňovanie a vymáhanie majetkových a iných práv a nárokov, alebo

2.	výška výťažku odhadovaného správcom po odrátaní všetkých čiastok pohľadávok proti príslušnej oddelenej podstate presiahne výšku pohľadávky oddeleného veriteľa, na ktorú má oddelené uspokojenie; a

b)	ak má správca informačnú povinnosť podľa písm. a), uplynula lehota 15 dní odo dňa doručenia informácie takémuto oddelenému veriteľovi alebo oddelený veriteľ pred uplynutím tejto lehoty správcovi oznámil, že s výkonom právneho úkonu oznámeného správcom súhlasí.

(2)	Ak má správca informačnú povinnosť podľa písmena a) predchádzajúceho odseku, oddelený veriteľ má právo v lehote uvedenej v písmene b) predchádzajúceho odseku dať správcovi pokyn na uskutočnenie speňaženia majetku iným spôsobom, vrátane prevodu majetku na oddeleného veriteľa, za predpokladu, že takto dosiahnutý výťažok bude vyšší a ostatné podmienky speňaženia nie horšie, než ako bolo odhadované správcom s odbornou starostlivosťou.

§ 201
Predaj majetku všeobecnej podstaty

	Správca môže speňažiť majetok tvoriaci súčasť iba všeobecnej podstaty, ktorého hodnota je viac než 75 % hodnoty všetkého majetku tvoriaceho všeobecnú podstatu jedným právnym úkonom alebo viacerými navzájom súvisiacimi právnymi úkonmi len ak k tomu dostal pokyn veriteľského výboru alebo ak k tomu dostal pokyn od súdu, či už ako od kompetentného orgánu, alebo na podnet dotknutého konkurzného veriteľa alebo po tom, čo správca odmietol splnenie iného pokynu kompetentného orgánu. 

§ 202
Prenosy majetku z podstaty do podstaty

(1)	S výnimkou prípadu ak podnik úpadcu tvorí oddelenú podstatu kvalifikovaného oddeleného veriteľa, pokiaľ je k majetku úpadcu zriadených viac práv oddeleného uspokojenia, správca po tom, čo speňažil oddelenú podstatu a vykonal rozvrh tohto speňaženia v prospech oddeleného veriteľa tejto podstaty a ostatných oprávnených osôb, prevedie prípadný prebytok peňažných prostriedkov získaných speňažením majetku tejto oddelenej podstaty, ku ktorému bolo zriadené právo oddeleného uspokojenia v ďalšom poradí, do oddelenej podstaty oddeleného veriteľa, v prospech ktorého bolo zriadené takéto ďalšie právo oddeleného uspokojenia.  To isté platí aj pre všetky ďalšie práva oddeleného uspokojenia v ďalšom poradí.

(2)	Ak je k majetku úpadcu zriadené len jedno právo oddeleného uspokojenia, správca po tom, čo speňažil oddelenú podstatu a vykonal rozvrh tohto speňaženia v prospech oddeleného veriteľa tejto podstaty a ostatných oprávnených osôb, prevedie prípadný prebytok peňažných prostriedkov získaných speňažením majetku tejto oddelenej podstaty, do všeobecnej podstaty, ale s ním naloží spôsobom podľa § 152.
.

§ 203
Metódy speňažovania 

(1)	Pri speňažovaní správca môže postupovať akýmkoľvek spôsobom, ktorý s odbornou starostlivosťou vyberie tak, aby čo najlepšie splnil účel speňažovania a dodržal pravidlá speňažovania stanovené týmto zákonom. 

(2)	Správca za účelom speňažovania podľa § 192 ods. 1 písm. a) a b) najmä môže:

a)	vyhlásiť verejnú obchodnú súťaž,

b)	poveriť predajom predmetu speňažovania dražobníka podľa osobitného predpisu,
 
c)	poveriť predajom predmetu speňažovania obchodíka s cennými papiermi podľa osobitného predpisu,, ak je ním cenný papier, 

d)	zorganizovať dražbu, ponukové konanie alebo iný súťažný proces smerujúci k predaju predmetu speňažovania, mimo obchodnej verejnej súťaže a dražby podľa osobitného predpisu, za podmienok určených správcom alebo kompetentným orgánom, ak vydal pokyn,

e)	predať predmet speňažovania z voľnej ruky alebo iným vhodným spôsobom. 

(3)	Správca za účelom speňažovania podľa § 192 ods. 1 písm. d) najmä môže:

a)	uplatňovať a vymáhať majetkové a iné práva a nároky úpadcu,

b)  	uzatvárať súdne a mimosúdne zmiery a dohody o urovnaní, 

c)	započítavať pohľadávky úpadcu,

d)	poveriť výkonom úkonov podľa písmen a) až c) osobu podľa osobitného predpisu.

(4)	Správca za účelom speňažovania podľa § 192 ods. 1 písm. c) môže uzavrieť zmluvu o nájme. K uzavretiu zmluvy o nájme majetku úpadcu môže dôjsť iba v prípade ak jej uzavretím dôjde k zväčšeniu majetku každej podstaty, z ktorej majetok je predmetom nájmu.  Pritom podľa zmluvy o nájme musí byť určené najmenej nasledovné 

a)	všetky riziká spojené s nájmom znáša výlučne nájomca,

b)	úpadcovi nevznikajú na základe nájmu ani v súvislosti s ním žiadne povinnosti, okrem povinnosti na čas určený zmluvou o nájme prenechať majetok v nej určený na užívanie nájomcovi,

c)	povinnosti nájomcu zo zmluvy o nájme, najmä povinnosť vydať prenajatý majetok správcovi a zaplatiť nájomné a ďalšie platby spojené s nájmom sú primerane zabezpečené,

d)	ide krátkodobý nájom slúžiaci na získanie dočasného výťažku pred speňažením majetku jeho predajom. 

Povinnosť správcu zadovážiť pred uzavretím zmluvy o nájme pokyn, ak sa podľa tohto zákona vyžaduje, splnením vyššie uvedených podmienok nie je dotknutá.
 
§ 204
Osobitné ustanovenia

(1)	Ak je úpadcom fyzická osoba, ktorej bezpodielové spoluvlastníctvo manželov zaniklo vyhlásením konkurzu alebo ktoré ku dňu vyhlásenia konkurzu nebolo vyporiadané všetok majetok, ktorý bol predmetom bezpodielového spoluvlastníctva manželov bezprostredne pred vyhlásením konkurzu, tvorí súčasť príslušnej podstaty s výnimkami uvedenými v § 156, bez ohľadu na to či manžel úpadcu, bývalý manžel úpadcu alebo ich dedičia dali súhlas k vzniku pohľadávky alebo pohľadávok, pre ktoré bol na majetok úpadcu vyhlásený konkurz. 

(2)	V konkurze manžel úpadcu, bývalý manžel úpadcu ani ich dedičia nemajú postavenie konkurzných veriteľov ani veriteľov proti podstate; tým nie sú dotknuté ich nároky mimo konkurzného konania po jeho skončení. 

(3)	V prípade speňažovania majetku jeho predajom predkupné práva, vrátane predkupných práv podľa osobitného predpisu zanikajú.  Osoba oprávnená z ktoréhokoľvek z týchto práv sa však môže uchádzať o kúpu majetku, ku ktorému mala predkupné právo.

(4)	Pri speňažovaní majetku jeho predajom   sa majetok prevádza bez tiarch na ňom viaznúcich s výnimkou vecných bremien a nájmu podľa osobitného predpisu s výnimkou:

a)	predaja podniku úpadcu ako celku, kedy sa použije § 198 ods.2 alebo 

b)	predaja majetku na ktorom je okrem práva na oddelené uspokojenie na zabezpečenie konkurznej pohľadávky aj právo na oddelené uspokojenie na zabezpečenej inej ako konkurznej pohľadávky, ktoré je v poradí rozhodujúcom na jeho uspokojenie ak 

1.	je na takomto majetku len jedno právo  na oddelené uspokojenie na zabezpečenie konkurznej pohľadávky, pred takýmto právom, alebo  

2.	sú na takomto majetku viaceré práva na oddelené uspokojenie na zabezpečenie konkurznej pohľadávky, pred  prvým z takýchto práv, 

kedy sa takýto majetok prevádza s právom na oddelené uspokojenie na zabezpečenie inej ako konkurznej pohľadávky. 

ŠIESTA HLAVA
ROZVRH

§ 205
Ohodnotenie a výpočty pomerov

Správca použije ohodnotenie majetku úpadcu vykonané pre účely zaradenia majetku do súpisu pre účely všetkých výpočtov vzájomných pomerov medzi veriteľmi v súvislosti s rozvrhmi speňažovania vykonávanými v súlade s § 205 až  222.  

§ 206
Triedy veriteľov

Nároky veriteľov v konkurze sa uspokojujú podľa ich zaradenia do nasledujúcich tried:

a)	veritelia z prevádzky podniku úpadcu,

b)	veritelia proti všeobecnej podstate a veritelia proti jednotlivým oddeleným podstatám,

c)	oddelení veritelia jednotlivých oddelených podstát,

d)	nezabezpečení veritelia všeobecnej podstaty,

e)	podriadení veritelia.

§ 207
Oddelení veritelia

(1)	Zistená zabezpečená pohľadávka oddeleného veriteľa bude uspokojená z oddelenej podstaty.  

(2)	Ak podľa konečných výsledkov rozvrhu speňažovania príslušnej oddelenej podstaty vyjde najavo, že zabezpečená pohľadávka oddeleného veriteľa nebola uspokojená v celosti, v rozsahu, v ktorom nebola uspokojená sa oddelený veriteľ uspokojí sa ako nezabezpečený veriteľ.  

(3)	Právo oddeleného veriteľa na oddelené uspokojenie k majetku úpadcu zaniká speňažením tohto majetku.  

§ 208
Nezabezpečení veritelia

(1)	Nezabezpečená pohľadávka nezabezpečeného veriteľa bude uspokojená zo všeobecnej podstaty.

(2)	Ak výťažok speňažovania majetku patriaceho do všeobecnej podstaty nie je dostatočný na uspokojenie všetkých nezabezpečených veriteľov, ich pohľadávky sa z výťažku uspokoja pomerne podľa výšky ich zistených pohľadávok.  

§ 209
Podriadení veritelia

(1)	Pohľadávka podriadeného veriteľa bude uspokojená z výťažku speňažovania všeobecnej podstaty, ktorý zostane nerozdelený po tom, čo boli v celosti uspokojené všetky pohľadávky nezabezpečených veriteľov. 

(2)	Ak je podriadených veriteľov viac, ich pohľadávky sa uspokoja pomerne podľa výšky ich zistených pohľadávok.

§ 210
Veritelia s nárokom na vydanie majetku

(1)	Veritelia s nárokom na vydanie majetku sú vyňatí z rozvrhu.  Správca veriteľovi s nárokom na vydanie majetku vec alebo iný majetok vydá ak nárok veriteľa na vydanie veci alebo iného majetku uzná alebo ak mu povinnosť vec vydať vec alebo iný majetok uložil súd právoplatným rozsudkom.

(2)	Veriteľ s nárokom na vydanie majetku je pred vydaním veci alebo iného majetku povinný zaplatiť náhradu nákladov správcu spojených s udržiavaním a s vydaním takéhoto majetku vo výške preukázanej správcom.  

(3)	Ak na udržiavanie a vydanie veci iného majetku nebol vynaložený žiaden osobitný náklad, za preukázaný náklad sa považuje náklad vypočítaný podľa vzorca uvedeného v § 213, s tým, že hodnota X v takom prípade znamená výšku náhrady nákladov, ktorú je povinný uhradiť veriteľ s nárokom na vydanie majetku.

(4)	Správca prijatú náhradu zaradí, ak podnik úpadcu prevádzkuje, do evidencie príjmov súvisiacich s prevádzkou podniku, inak do podstaty, z prostriedkov ktorej bol pôvodný náklad preddavkovo hradený.  

§ 211
Veritelia podstaty

(1)	Správca vedie osobitný zoznam veriteľov z prevádzky podniku, veriteľov všeobecnej podstaty a veriteľov každej oddelenej podstaty.  V zozname uvedie obchodné meno a sídlo alebo meno a priezvisko a bydlisko veriteľa podstaty, výšku jeho pohľadávky s uvedením či správca pohľadávky už uhradil. Pri pohľadávkach ktoré ešte neboli uhradené a veriteľ podal prihlášku podľa odseku 6 správca uvedie výšku pohľadávky a údaje o tom, či pohľadávku uznal a v akej výške. Ak veriteľ v zákonnej lehote nepodal prihlášku pohľadávky proti podstate podľa odseku 6, správca uvedie v zozname aj túto skutočnosť.

(2)		Ak správca vykonáva prevádzku podniku úpadcu alebo jeho časti, veriteľov z prevádzky podniku správca uspokojuje v priebehu konkurzného konania podľa poradia splatnosti ich pohľadávok.  Pohľadávka správcu na paušálnu časť odmeny správcu sa uspokojí v čase splatnosti každej jej splátky a pohľadávka správcu na náhradu výdavkov správcu za dodávky tovaru alebo poskytnutia služby správcovi sa uspokojí v čase určenom správcom.

(3)	Ak správca nevykonáva prevádzku podniku úpadcu ani jeho časti, uspokojuje veriteľov podstaty v priebehu konkurzného konania v takomto poradí: 

a)	paušálna časť odmeny správcu v čase splatnosti každej jej splátky, 

b)	súdne a obdobné poplatky súvisiace s uplatňovaním a vymáhaním práv a nárokov úpadcu podľa osobitných predpisov, od ktorých nie je úpadca alebo správca oslobodený,

c)	pohľadávky, ktoré vznikli po vyhlásení konkurzu z dôvodu dodávky tovaru alebo poskytnutia služby úpadcovi alebo správcovi, vrátane poistenia majetku úpadcu a prípadného dočasného poskytnutia peňažných prostriedkov úpadcovi za účelom preklenutia dočasného nedostatku prostriedkov na uspokojenie veriteľov podstaty, a to v termínoch ich splatnosti určených správcom,

d)	pohľadávky na daniach, poplatkoch clách, poistnom na zdravotné poistenie, poistnom na nemocenské poistenie, poistnom na dôchodkové zabezpečenie, príspevkoch na poistenie v nezamestnanosti a príspevkoch do garančného fondu, v čase ich splatnosti,

e)	mzdy a ostatné pracovné nároky zamestnancov úpadcu v ich riadnych výplatných termínoch a ak to nie je možné, tak bezodkladne po tom, ako sa to stane možným.

(4) 	Ak v čase splatnosti niektorej z pohľadávok uvedených v odseku 4 správca nemá dostatok peňažných prostriedkov na uspokojenie celej pohľadávky ale inak pohľadávku proti podstate uznáva, neuspokojený zostatok pohľadávky sa uspokojí v najbližší deň, kedy bude mať správca k dispozícii ďalšie peňažné prostriedky.  

(5) 	Ak sú v rovnaký deň splatné viaceré pohľadávky alebo ak sa majú inak uspokojiť v rovnaký deň podľa predchádzajúceho odseku a nemožno ich uspokojiť v celom rozsahu, uspokoja sa pomerne po tom, čo bola v celosti uspokojená pohľadávka podľa odseku 2 písmeno a). 

(6) 	Ak však správca neuhradil pohľadávku proti podstate do 90 dní po jej splatnosti, veriteľ podstaty si musí do 30 dní  po uplynutí tejto lehoty písomne prihlásiť pohľadávku u správcu, inak sa na jeho pohľadávku v konkurze neprihliada. V písomnom uplatnení uvedie výšku jeho pohľadávky, jej dôvody a pripojí všetky dôkazy preukazujúce výšku a poradie takto prihlásenej pohľadávky. 

(7) 	Ak správca neuzná pohľadávku veriteľa podstaty v jej uplatnenej výške, oznámi mu v lehote do 30 dní odo dňa uplatnenia nároku podľa predchádzajúceho výšku pohľadávky, ktorú správca neuznáva. Správcom nepopretá časť pohľadávky sa považuje za zistenú okamihom doručenia oznámenia veriteľovi podstaty podľa predchádzajúcej vety. 

(8) 	Ak správca poprie pohľadávku spôsobom uvedeným v predchádzajúcom odseku, veriteľ takto popretej pohľadávky sa môže domáhať určenia existencie a výšky popretej pohľadávky žalobou podanou na súde proti správcovi v lehote 30 dní odo dňa doručenia oznámenia správcu podľa odseku 8.  Ak veriteľ žalobu v tejto lehote nepodá, na pohľadávku nemožno v konkurze prihliadať. To isté platí o tejto pohľadávke v rozsahu, v ktorom súd žalobu veriteľa právoplatným rozsudkom zamietne.

§ 212
Maximálna povolená čiastka pohľadávok proti všeobecnej podstate a oddelenej podstate

(1)	Maximálna povolená čiastka všetkých pohľadávok proti všeobecnej podstate uspokojovaných z výťažku speňažovania, s výnimkou odmeny správcu, je 10 % ročne z celkového výťažku speňažovania majetku tvoriaceho súčasť všeobecnej podstaty. 

(2)	Maximálna povolená čiastka všetkých pohľadávok proti oddelenej podstate uspokojovaných z výťažku speňažovania, s výnimkou odmeny správcu, je 10 % ročne z celkového výťažku speňažovania majetku tvoriaceho súčasť oddelenej podstaty. 

(3)	Ak sa ku dňu, ku ktorému je vyhotovená konečná správa zistí, že celková výška pohľadávok podľa odseku 1 alebo 2 presiahla výšku povolenú podľa predchádzajúcich odsekoch, správca zodpovedá za rozdiel medzi skutočnou výškou pohľadávok a výškou pohľadávok proti podstate povolenou podľa predchádzajúceho odseku konkurzným veriteľom na úkor ktorých bol tento rozdiel veriteľom príslušným proti podstate vyplatený.  Tejto zodpovednosti sa správca zbaví ak preukáže, že vzniku rozdielu nemohol zabrániť ani pri vynaložení odbornej starostlivosti.

§ 213
Výpočty nákladov správcu spojených s udržiavaním majetku úpadcu a ostatných pohľadávok proti podstate

(1)	Okrem  prípadov, ak by to bolo zjavne nepraktické, správca je povinný viesť evidenciu nákladov správcu spojených s udržiavaním majetku úpadcu a so speňažovaním ako aj ostatných pohľadávok veriteľov podstaty a pri vynaložení každého takéhoto nákladu alebo vzniku inej pohľadávky proti všeobecnej podstate alebo oddelenej podstate v evidencii zaznamenať, či ide o náklad vynaložený:

a)	v súvislosti s celým majetkom úpadcu;

b)	v súvislosti s celým majetkom úpadcu, ktorý tvorí jednu oddelenú podstatu alebo všeobecnú podstatu;

c)	v súvislosti s majetkom úpadcu tvoriacim súčasť viacerých oddelených podstát alebo súčasť všeobecnej podstaty aj jednej alebo viacerých oddelených podstát;

d)	osobitne v súvislosti s jednou vecou alebo inou časťou majetku. 

(2)	Pri zaznamenávaní správca s odbornou starostlivosťou zoberie do úvahy nutnosť vynaloženia nákladu na udržanie príslušného úpadcovho majetku v stave, v akom bol v čase vyhlásenia konkurzu a na ochranu takéhoto majetku pred poškodením, stratou, zničením alebo znehodnotením alebo nutnosť vynaloženia nákladu na speňaženie určitého majetku a na všetky ostatné okolnosti vzniku prípadnej inej pohľadávky proti podstate.

(3)	V prípade uvedenom v písm. a) alebo v písm. c) ods. 1 správca priradí zároveň vynaložený náklad každej oddelenej podstate a všeobecnej podstate tak, že ku každej z týchto podstát, ktorej súčasťou je majetok v súvislosti s ktorým bol náklad vynaložený vo výške vypočítanej podľa vzorca:

X = N x (HP/HC), 

kde X je náklad priradený príslušnej podstate, N je celkový náklad vynaložený správcom, HP je hodnota majetku tvoriaceho súčasť príslušnej podstaty podľa ohodnotenia podľa § 185 ods. 3 a HC je hodnota všetkého majetku, v súvislosti s ktorým bol náklad vynaložený, podľa ohodnotenia podľa § 185 ods.3. 

(4)	V ostatných prípadoch správca priradí náklad len príslušnej podstate, ktorej je majetok súčasťou v jeho skutočne vynaloženej výške. 

(5)	Povinnosti podľa odseku 1 až 5 sa nevzťahujú na pohľadávky z prevádzky podniku. 
 
§ 214
Čiastkový rozvrh z majetku všeobecnej podstaty

(1)	Bezodkladne po tom, čo správca speňaží nie nepodstatnú časť majetku tvoriaceho súčasť všeobecnej podstaty, je povinný uspokojiť z výťažku speňažovania nezabezpečených veriteľov. 

(2)	Za tým účelom správca 

a)	od výťažku speňažovania odpočíta:

1.	časť nákladov správcu spojených s udržiavaním majetku úpadcu a ostatných pohľadávok proti podstate vzniknutých do dňa, ku ktorému sa výpočet podľa § 213 uskutočňuje, pripadajúcich na všeobecnú podstatu podľa takéhoto výpočtu; a

2.	odmenu správcu vypočítanú ako percento z hodnoty výťažku speňažovania stanovené vyhláškou vydanou ministerstvom, a

b)	zabezpečí zverejnenie správy o výsledku speňažovania a výpočtu podľa písmena a) a čiastky na rozdelenie, ktorá sa rovná rozdielu medzi výťažkom a čiastkami odpočítanými podľa písmena a) spolu s jej rozdelením medzi jednotlivých nezabezpečených veriteľov (ďalej len "čiastkový rozvrh“) v obchodnom registri a doručí tieto dokumenty každému členovi veriteľského výboru, 

c)	stanoví lehotu na schválenie čiastkového rozvrhu veriteľským výborom, ktorá nemôže byť kratšia než 15 dní a dlhšia než 30 dní odo dňa zverejnenia čiastkového rozvrhu v obchodnom registri.

(3)	Veriteľský výbor môže čiastkový rozvrh v stanovenej lehote schváliť alebo voči nemu vzniesť námietky u správcu.  Vznesené námietky veriteľský výbor vždy odôvodní. Veriteľský výbor je povinný vzniesť námietku, o vznesenie ktorej ho požiadal ktorýkoľvek z nezabezpečených veriteľov s uvedením dôvodov.

(4)	Ak veriteľský výbor čiastkový rozvrh v stanovenej lehote schváli, správca bez zbytočného odkladu uspokojí nezabezpečených veriteľov z rozdielu medzi výťažkom a čiastkami odpočítanými podľa odseku 2 písm. a) a vyplatí si odmenu správcu vypočítanú ako percento z hodnoty výťažku speňažovania. 

(5)	Ak  veriteľský výbor voči čiastkovému rozvrhu vzniesol námietky, správca námietkam v primeranej lehote vyhovie alebo požiada súd o rozhodnutie o námietkach.  Ak súd námietky uzná, v časti a v rozsahu, v ktorom tak urobil správca čiastkový rozvrh bez zbytočného odkladu upraví.  Bez zbytočného odkladu po tom, čo správca námietkam veriteľského výboru k čiastkovému rozvrhu vyhovel, alebo upravil čiastkový rozvrh podľa rozhodnutia súdu, správca uspokojí nezabezpečených veriteľov z rozdielu medzi výťažkom a čiastkami odpočítanými podľa písm. a) ods. 2 a vyplatí si odmenu správcu vypočítanú ako percento z hodnoty výťažku speňažovania. 

(6)	Ak sa veriteľský výbor v stanovenej lehote k čiastkovému rozvrhu nevyjadril, správca požiada o schválenie čiastkového rozvrhu súd.  Súd buď čiastkový rozvrh schváli alebo uloží správcovi povinnosť čiastkový rozvrh upraviť, na čo správca čiastkový rozvrh bez zbytočného odkladu upraví. Bez zbytočného odkladu po tom, čo súd čiastkový rozvrh schválil alebo čo správca upravil čiastkový rozvrh podľa rozhodnutia súdu, správca uspokojí nezabezpečených veriteľov z rozdielu medzi výťažkom a čiastkami odpočítanými podľa písmena a) odseku 2 a vyplatí si odmenu správcu vypočítanú ako percento z hodnoty výťažku speňažovania. 

(7)	Súd pri rozhodovaní o námietkach a o schválení čiastkového rozvrhu bude postupovať v záujme ochrany všetkých nezabezpečených veriteľov, ktorí môžu byť čiastkovým rozvrhom dotknutí a zohľadní pri tom vyjadrenia veriteľského výboru a nezabezpečených veriteľov, ktorí môžu byť čiastkovým rozvrhom dotknutí.  Správca ani súd nemá povinnosť vyžiadať si vyjadrenia veriteľov, ktorí môžu byť čiastkovým rozvrhom dotknutí.

(8)	Správca zabezpečí zverejnenie schválenia čiastkového rozvrhu s prípadnými úpravami v obchodnom registri bez zbytočného odkladu po jeho schválení.

(9)	Vo veciach podľa tohto paragrafu rozhoduje súd uznesením proti ktorému odvolanie nie je prípustné. 

§ 215
Konečný rozvrh z majetku všeobecnej podstaty

(1)	Bezodkladne po tom, čo správca speňaží poslednú časť všeobecnej podstaty, je povinný pripraviť konečnú správu. Ohľadom všetkého majetku speňaženého odo dňa posledného speňaženia, ktorého výťažok bol rozdelený čiastkovým rozvrhom postupuje, ako keby pripravoval čiastkový rozvrh. 

(2)	Na schvaľovanie konečného rozvrhu a na uspokojenie veriteľov na jeho základe sa vzťahujú ustanovenia § 214 s tým, že námietky voči konečnému rozvrhu nemožno uplatniť z dôvodov týkajúcich sa výlučne už predtým riadne schváleného čiastkového rozvrhu.

§ 216
Náležitosti správy o výsledku speňažovania, konečnej správy a konečného rozvrhu

(1)	Správa o výsledku speňažovania musí obsahovať: 

a)	súpis majetku, ktorý bol predmetom speňažovania, 

b)	spôsob speňažovania majetku pre každú časť majetku spolu s uvedením všetkých podstatných dôvodov výberu takéhoto spôsobu speňažovania správcom,

c)	obchodné meno a sídlo alebo meno a priezvisko a bydlisko nadobúdateľa speňažovaného majetku pri speňažovaní prevodom majetku a obchodné meno a sídlo alebo meno a priezvisko a bydlisko nájomcu pri uzavretí zmluvy o nájme majetku, 

d)	cenu získanú za každú časť majetku a výšku nájomného v prípade uzavretia zmluvy o nájme majetku, 

e)	podstatné okolnosti súvisiace s priebehom speňažovania, najmä záujem iných osôb o nadobudnutie majetku alebo uzavretie nájomnej zmluvy a podmienky, ktoré tieto osoby ponúkli.

(2)	Čiastkový rozvrh obsahuje údaje uvedené v § 214 ods. 2 písm. a), so špecifikáciou pohľadávok veriteľov podstaty čo do dôvodu a výšky, označenia obchodného mena a sídla alebo mena a priezviska a bydliska každého z veriteľov podstaty, ktorému bola každá takáto pohľadávka uhradená a označenia obchodného mena a sídla alebo mena a priezviska a bydliska každého z nezabezpečených veriteľov a čiastku, ktorá na každého nezabezpečeného veriteľa pripadá v rámci čiastkového rozvrhu.

(3)	Konečný rozvrh musí mať náležitosti uvedené v ods. 2 s tým, že v ňom musia byť uvedené všetky skutočnosti od vyhlásenia konkurzu a okrem toho aj rozdelenie výťažku speňažovania medzi jednotlivých podriadených veriteľov, ak na takéto rozdelenie zostali po speňažení všeobecnej podstaty peňažné prostriedky.

(4)	Na konečnú správu sa odsek 1 vzťahuje primerane s tým, že konečná správa musí mať v prílohe všetky dovtedy pripravené správy o výsledkoch speňažovania a čiastkové rozvrhy.

§ 217
Uspokojenie veriteľa oddelenej podstaty

(1)	Bezodkladne po tom, čo správca speňaží nie nepodstatnú časť majetku tvoriaceho súčasť oddelenej podstaty, je povinný uspokojiť z výťažku speňažovania oddeleného veriteľa, ktorý má zriadené k takémuto majetku právo oddeleného uspokojenia prvé v poradí. 

(2)	Za tým účelom správca 

a)	od výťažku speňažovania odpočíta:

1.	časť nákladov správcu spojených s udržiavaním majetku úpadcu a ostatných pohľadávok proti podstate vzniknutých do dňa, ku ktorému sa výpočet podľa § 213 uskutočňuje, pripadajúcich na oddelenú podstatu podľa takéhoto výpočtu; a

2.	odmenu správcu vypočítanú ako percento z hodnoty výťažku speňažovania stanovené vyhláškou vydanou ministerstvom, a

b)	písomne oboznámi všetkých oddelených veriteľov o výsledku speňažovania a výpočte podľa písmena a) a navrhovanej čiastky na rozdelenie, ktorá sa rovná rozdielu medzi výťažkom a čiastkami odpočítanými podľa písmena a), 

c)	stanoví lehotu na schválenie informácie a návrhu podľa písmena b) oddelenému veriteľovi alebo oddeleným veriteľom, ktorá nemôže byť kratšia než 15 dní a dlhšia než 30 dní odo dňa doručenia informácie a návrhu oddelenému veriteľovi.

(3)	Oddelený veriteľ môže informáciu a návrh správcu v stanovenej lehote schváliť alebo voči nemu vzniesť námietky u správcu.  Vznesené námietky oddelený veriteľ vždy odôvodní. 

(4)	Ak oddelený veriteľ informáciu a návrh v stanovenej lehote schváli, správca ho bez zbytočného odkladu uspokojí z rozdielu medzi výťažkom a čiastkami odpočítanými podľa ods. 2 písm. a) a vyplatí si odmenu správcu vypočítanú ako percento z hodnoty výťažku speňažovania. 

(5)	Ak oddelený veriteľ voči informácii a návrhu vzniesol námietky, správca námietkam v primeranej lehote vyhovie alebo požiada súd o rozhodnutie o námietkach.  Ak súd námietky uzná, v časti a v rozsahu, v ktorom tak urobil správca informáciu a návrh bez zbytočného odkladu upraví.  Bez zbytočného odkladu po tom, čo správca námietkam oddeleného veriteľa vyhovel, alebo upravil svoju informáciu a návrh podľa rozhodnutia súdu, správca uspokojí oddeleného veriteľa z rozdielu medzi výťažkom a čiastkami odpočítanými podľa písm. a) ods. 2 a vyplatí si odmenu správcu vypočítanú ako percento z hodnoty výťažku speňažovania. 

(6)	Ak sa oddelený veriteľ v stanovenej lehote k informácii a návrhu správcu nevyjadril, správca požiada o schválenie jeho informácie a návrhu súd.  Súd buď informáciu a návrh správcu schváli alebo uloží správcovi povinnosť jeho informáciu a návrh upraviť, na čo správca svoju informáciu a návrh bez zbytočného odkladu upraví. Bez zbytočného odkladu po tom, čo súd informáciu a návrh správcu schválil alebo čo správca upravil svoju informáciu a návrh podľa rozhodnutia súdu, správca uspokojí oddeleného veriteľa z rozdielu medzi výťažkom a čiastkami odpočítanými podľa písm. a) ods. 2 a vyplatí si odmenu správcu vypočítanú ako percento z hodnoty výťažku speňažovania. 

(7) 	Súd pri rozhodovaní o námietkach a o schválení informácie a návrhu správcu bude postupovať v záujme ochrany oddeleného veriteľa v prvom poradí a prípadných oddelených veriteľov v ďalšom poradí a zohľadní pri tom ich vyjadrenia.  Správca ani súd nemá povinnosť vyžiadať si vyjadrenia oddelených veriteľov v ďalšom poradí.

(8) 	Na oddeleného veriteľa s právom oddeleného uspokojenia na speňažený majetok v druhom poradí sa použije ods. 1 primerane s tým, že 

a)	správca k uspokojeniu pristúpi bez zbytočného odkladu po tom, čo dokončil rozvrh v prospech veriteľa oddelenej podstaty, ktorý mal zriadené právo oddeleného uspokojenia v prvom rade, 

b)	od čiastky, ktorá sa po uspokojení veriteľa oddelenej podstaty, ktorý mal zriadené právo oddeleného uspokojenia v prvom rade stane súčasťou oddelenej podstaty v druhom rade nebudú odpočítané žiadne čiastky titulom žiadnych pohľadávok proti podstate.

§ 218
Uspokojenie kvalifikovaného oddeleného veriteľa

(1)	Ak k speňažovaniu majetku, ktorým je podnik úpadcu dôjde prevodom podniku úpadcu ako celku s výnimkou záväzku voči kvalifikovanému oddelenému veriteľovi na tretiu osobu, správca bez zbytočného odkladu po uskutočnení speňaženia vydá výťažok speňaženia kvalifikovanému oddelenému veriteľovi po odpočítaní odmeny správcu vypočítanej ako percento z hodnoty výťažku speňažovania stanovené vyhláškou vydanou ministerstvom.

(2)	Ak k speňažovaniu majetku, ktorým je podnik úpadcu dôjde inak, postupuje sa podľa ostatných ustanovení tejto časti.

§ 219
Rozpočítavanie výťažku medzi rôzne podstaty

(1)	Za účelom riadneho rozvrhu v prípade ak speňažovaný majetok tvorí súčasť viacerých oddelených podstát alebo súčasť všeobecnej podstaty a jednej alebo viacerých oddelených podstát je správca povinný bez zbytočného odkladu po skončení každého speňažovania a bez ohľadu na to či bezprostredne po ňom dochádza k čiastkovému rozvrhu alebo uspokojeniu ktoréhokoľvek veriteľa vykonať výpočty rozdeľujúce výťažok medzi príslušné podstaty podľa odsekov 1 až 3. 

(2)	Pri akomkoľvek speňažovaní je správca povinný viesť položkový zoznam vecí, ktoré sú predmetom speňažovania s uvedením

a)	podstaty, do ktorej vec patrí, 

b)	ohodnotenia veci podľa § 185 ods.3, a

c)	ak to z právnych úkonov vykonaných v súvislosti so speňažovaním nesporne vyplýva, hodnotu veci zaplatenú za vec treťou osobou.

(3)	Pri výpočtoch rozdeľujúcich výťažok speňažovania ak speňažovaný majetok tvorí súčasť viacerých oddelených podstát alebo súčasť všeobecnej podstaty a jednej alebo viacerých oddelených podstát medzi príslušné podstaty bude správca postupovať takto: 

a)	  do príslušnej podstaty zaradí hodnotu peňažných prostriedkov, vrátane pohľadávok z účtu v banke, tvoriacich súčasť tejto podstaty v ich menovitej hodnote a ak sú v cudzej mene, prepočítané na slovenskú korunu podľa kurzu vyhláseného Národnou bankou Slovenska ku dňu vyhlásenia konkurzu, ak takého peňažné prostriedky alebo pohľadávky z účtu v banke boli  predmetom speňažovania podľa ods.1, 

b)	  do príslušnej podstaty zaradí hodnotu vecí tvoriacich súčasť tejto podstaty, ktoré majú pre účely výpočtu kapitálovej primeranosti bánk podľa všeobecne záväzných predpisov vydaných Národnou bankou Slovenska rizikovú váhu nula, v ich menovitej hodnote a ak sú v cudzej mene, prepočítané na slovenskú korunu podľa kurzu vyhláseného Národnou bankou Slovenska ku dňu vyhlásenia konkurzu, ak takéto veci boli predmetom speňažovania podľa ods.1,

c)	  do príslušnej podstaty zaradí hodnotu iných vecí tvoriacich súčasť tejto podstaty zaplatenú za vec treťou osobou, ak táto hodnota z právnych úkonov vykonaných v súvislosti so speňažovaním nesporne vyplýva, ak takéto veci boli predmetom speňažovania podľa ods.1,  a 

d)	  v iných prípadoch do príslušnej podstaty zaradí hodnotu vecí tvoriacich súčasť tejto podstaty vypočítanú pre každú vec podľa vzorca 

	X = VS x (HV/HC)

	kde X je hodnota veci, ktorú správca zaradí do príslušnej podstaty, VS je výťažok speňažovania znížený o hodnotu vecí uvedených v písmenách a) až c), ako boli speňažované spoločne s vecami, ktorých hodnota sa počíta podľa tohto vzorca, HV je hodnota veci podľa jej ohodnotenia podľa § 185 ods. 3 , a HC je súčet hodnôt všetkých vecí iných než veci uvedené v písm. a) až c), ktoré boli predmetom speňažovania, ktorého upraveným výťažkom je VS, podľa ich ohodnotenia podľa § 185 ods.3, a to za predpokladu, že tieto veci boli predmetom speňažovania podľa ods.1.

§ 220
Uspokojenie podmieneného veriteľa

(1)	Práva podmienených veriteľov nie sú prekážkou čiastkového rozvrhu výťažku speňažovania podstaty, ktorej je veriteľ podmieneným veriteľom.

(2)	Skutočnosť, že pohľadávka oddeleného veriteľa je podmienená nie je prekážkou speňažovania majetku, ku ktorému bolo právo oddeleného uspokojenia zriadené.

(3)	Ak je podmienka odkladacia má podmienený veriteľ právo na zloženie jeho podielu na rozvrhu vypočítaného tak, ako keby jeho pohľadávka nebola podmienenou do úschovy; inak môže byť rozvrh v prospech ostatných veriteľov tej istej podstaty urobený len ak títo poskytnú podmienenému veriteľovi primerané zabezpečenie, že v prípade ak bude splnená odkladacia podmienka mu vyplatia jeho podiel na rozvrhu.

(4)	Ak je podmienka rozväzovacia, plnenie podmienenému veriteľovi nemožno poskytnúť a toto zostane v úschove u správcu do času, do kedy môže rozväzovacia podmienka nastať s výnimkou prípadu, ak podmienený veriteľ poskytne ostatným veriteľom tej istej podstaty primerané zabezpečenie, že v prípade ak bude splnená rozväzovacia podmienka im vyplatí svoj bezdôvodne prijatý podiel na rozvrhu.

§ 221
Oneskorená prihláška pohľadávky

(1)	V rozvrhu až do úplného rozdelenia oddelenej podstaty alebo do schválenia konečného rozvrhu bude zohľadnený aj veriteľ, ktorý si prihlásil svoju pohľadávku po uplynutí lehoty na prihlásenie pohľadávok v prípade, že preukáže, že správca voči nemu nesplnil svoju povinnosť odoslať oznámenie o vyhlásení konkurzu každému veriteľovi úpadcu, ktorý je správcovi známy ku 10 dňu pred posledným dňom lehoty na prihlásenie pohľadávok, na jeho adresu posledne známu úpadcovi, napriek tomu, že správca vedel alebo s vynaložením odbornej starostlivosti mal vedieť, že je veriteľom úpadcu.  

(2)	Na takto prihlásenú pohľadávku sa primerane použijú ustanovenia o pohľadávkach prihlásených pred uplynutím lehoty na prihlasovanie pohľadávok.  Jej prihlásením však nie je dotknutý žiaden rozvrh ani uspokojenie oddeleného veriteľa vykonané pred jej prihlásením. 

§ 222
Vylúčenie niektorých pohľadávok z uspokojenia

	Z uspokojenia sú vylúčené 

a)	úroky  z  pohľadávok  veriteľov  vzniknutých  pred  vyhlásením   konkurzu, ak prirástli v čase od vyhlásenia konkurzu;

b)	trovy účastníkov konania, ktoré im  vznikli  účasťou  v  konkurznom  konaní a v konaniach súvisiacich s konkurzom, ak tento zákon neustanovuje inak;

c)	nároky veriteľov z darovacích zmlúv; 

d)	mimozmluvné alebo zmluvné sankcie  postihujúce  majetok  úpadcu,  ak  nárok  na ne vznikol, boli uložené alebo prirástli po vyhlásení konkurzu;

e)	nároky veriteľov uplatnené po prejednaní konečnej správy súdom;

f)	tresty postihujúce majetok úpadcu, právoplatne uložené v trestnom konaní.

§ 223
Osobitné procesné ustanovenia pre šiestu a siedmu hlavu

(1)	Ak nie je v ustaveniach paragrafov šiestej a siedmej hlavy uvedené inak,  súd  rozhoduje opatrením.    

(2)	V písomnom  vyhotovení opatrenia sa uvedie,  ktorý súd ho vydal,  označenie  úpadcu,  správcu,  osôb,  ktorým vzniklo právo a povinnosť, výrok, odôvodnenie, poučenie o odvolaní, deň a miesto vydania. 

(3)	Proti týmto opatreniam  nie je odvolanie prípustné.

(4)	Opatrenie  sa  doručuje  správcovi  a  osobám,  ktorých sa priamo týka.

(5)	Ak  nie je  týmto zákonom  ustanovené inak,  použijú sa na opatrenie  primerane  ustanovenia  o  uznesení.  Chyby  v  písaní  počítaní,  ako aj  iné zrejmé  nesprávnosti súd  odstráni  opravným opatrením.

SIEDMA HLAVA
ZRUŠĚNIE  KONKURZU

§ 224
Zrušenie konkurzu uznesením súdu

(1)	Súd uznesením zruší konkurz  

a)	ak zistí, že tu nie sú predpoklady pre konkurz; dôvodom pre zrušenie konkurzu však nie je skutočnosť, že počas konkurzného konania zanikla úpadcova neschopnosť splatiť záväzky alebo jeho predĺženie; 

b)	na návrh správcu po splnení konečného rozvrhu;

c)	na návrh úpadcu,  ak  všetci  konkurzní  veritelia  vyjadrili  svoj  súhlas  na listine s úradne overeným podpisom a ak s tým súhlasil správca, 

d)	ak zistí, že  majetok  úpadcu  nepostačuje  na  úhradu paušálnej odmeny  a paušálnych nákladov správcu, pričom sa neprihliada na majetok vylúčený z podstát.

(2)	Konkurz sa zrušuje tiež uznesením, ktorým odvolací súd zmenil alebo zrušil uznesenie súdu prvého stupňa o vyhlásení konkurzu.

(3)	V uznesení o zrušení konkurzu zbaví  súd  správcu  funkcie  a  rozhodne o jeho odmene a náhrade výdavkov, ak o nich ešte nerozhodol.

(4)	Ku dňu zrušenia konkurzu uzavrie správca účtovné knihy a zostaví účtovnú závierku podľa osobitných predpisov. 

(5)	Uznesenie o zrušení konkurzu zverejní súd bezodkladne potom, ako sa stalo právoplatné, v obchodnom registri. Zverejnením v obchodnom zanikajú účinky vyhlásenia konkurzu. 

§ 225
Zánik účinkov vyhlásenia konkurzu

(1)	Zrušením konkurzu zanikajú účinky vyhlásenia konkurzu podľa § 133 až § 149. 

(2)	Platnosť a účinnosť úkonov vykonaných počas konkurzu tým nie je dotknutá.

(3)	Ak tento zákon neustanovuje inak, na  základe  zoznamu  prihlášok  možno  po  právoplatnosti   uznesenia o zrušení  konkurzu  viesť  pre  zistenú  pohľadávku, ktorú úpadca  výslovne nepoprel, výkon  rozhodnutia  alebo exekúciu na majetok úpadcu. Zoznam pohľadávok musí správca uložiť na súde ku dňu zániku účinkov konkurzu. 

(4)	Ak bola  pohľadávka popretá správcom, je exekučným titulom rozhodnutie súdu o popretej pohľadávke. 

šIESTA časť - Osobitné konkurzné ustanovenia  
Malé konkurzy

§ 226
Vymedzenie pojmu

Konkurz sa považuje za malý, ak je úpadcom fyzická osoba, ktorá nie je podnikateľom podľa osobitných predpisov alebo ak sú splnené minimálne dva z nasledujúcich predpokladov:
(a)	majetok podliehajúci konkurzu  pravdepodobne neprevyšuje 5 000 000 Sk; alebo 

(b)	obrat úpadcu dosiahnutý v poslednom uzavretom účtovnom období pred vyhlásením konkurzu neprevyšuje 10 000 000 Sk; alebo 

(c)	úpadca pravdepodobne nemá viac ako 50 veriteľov. 

§ 227
Otvorenie a zatvorenie malého konkurzu  

(1)	O tom či sa má konkurz považovať za malý konkurz rozhodne súd pri vyhlásení konkurzu. Rovnaké rozhodnutie môže súd vydať aj počas riadneho konkurzného konania, ak je možné očakávať, že to prinesie značné výhody pre jeho výsledok. Súd môže rozhodnúť aj bez návrhu. 

(2)	Ak počas konkurzu vyjde najavo, že konkurz nie je malý, súd ja bez návrhu zruší svoje pôvodné uznesenie. 

(3)	Proti uzneseniu o otvorení malého konkurzu a uzneseniu o zatvorení malého konkurzu nie je odvolanie prípustné. 

§ 228
Obsah malého konkurzu

	(1) V uznesení o otvorení malého konkurzu, alebo kedykoľvek počas malého
konkurzu,  v uznesení  o úprave rozsahu malého konkurzu, môže súd najmä

(a) 	skrátiť lehoty platné pre riadny konkurz, najmä lehotu na podanie
	prihlášky, lehotu  vypracovanie a zverejnenie zoznamu pohľadávok, lehotu na
	popretie pohľadávky správcom, lehotu na zostavenie súpis majetku, lehota na
	zvolanie prvej schôdze v konkurze,  lehoty súvisiace so zvolávaním alebo
	konaním zasadnutí kolektívnych orgánov veriteľov,

(b) 	rozhodnúť o iných opatreniach v záujme čo najrýchlejšieho a
	najúspornejšieho  vedenia konkurzného konania.

	(2) V malom konkurze volí schôdza veriteľov namiesto veriteľského výboru
jedného zástupcu veriteľov.

	(3) Proti uzneseniu o úprave rozsahu konkurzu nie je odvolanie prípustné.

Oddlženie úpadcu

§ 229
 Vymedzenie pojmov

Pre účely tohto oddielu sa rozumie, pokiaľ nie je stanovené inak

a)	dlžníkom úpadca, ktorý je fyzickou osobou,

b)	návrhom návrh dlžníka na zbavenie jeho dlhov voči konkurzným veriteľom, ktoré po zrušení konkurzu alebo po zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku zostali neuspokojené (ďalej len "oddlženie"), 

c)	predbežným súhlasom súhlas súdu s oddlžením po splnení stanovených podmienok,

d)	konečným súhlasom súhlas súdu s oddlžením, ktorý definitívne zbavuje dlžníka jeho dlhov, vydaný po skončení  rehabilitačného obdobia,

e)	rehabilitáciou režim, v ktorom za účelom dosiahnutia definitívneho zbavenia sa dlhov nachádza dlžník od okamihu, v ktorom je v obchodnom registri zverejnené rozhodnutie o predbežnom súhlase do okamihu, v ktorom je obchodnom registri zverejnené rozhodnutie o zrušení predbežného súhlasu alebo rozhodnutie o konečnom súhlase,

f)	rehabilitačným obdobím obdobie troch rokov odo dňa, v ktorom je v obchodnom registri zverejnené rozhodnutie o predbežnom súhlase; a obdobie piatich rokov v prípade, ak bol predbežný súhlas udelený po zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku alebo po zrušení konkurzu z rovnakého dôvodu,

g)	rehabilitačným rokom každý rok trvania rehabilitácie.

§ 230
Všeobecné ustanovenia

Pri splnení podmienok stanovených týmto zákonom je na oddlženie právny nárok.

§ 231
Návrh na oddlženie

(1)	Návrh na oddlženie podáva dlžník spolu s návrhom na vyhlásenie konkurzu alebo počas konania o návrhu na vyhlásenie konkurzu. 

(2)	Ak proti dlžníkovi podá návrh na vyhlásenie konkurzu iná osoba, je návrh na oddlženie prípustný len ako spoločný návrh tejto osoby a dlžníka.

(3)	O možnosti podať návrh súd dlžníka primerane poučí.

(4)	Návrh okrem náležitostí podľa osobitného predpisu  obsahuje odôvodnenie, ktoré môže byť podložené najmä dôkazmi preukazujúcimi

a)	bezúhonnosť dlžníka,

b)	celkový predpoklad vývoja ekonomickej situácie dlžníka pre prípad oddlženia,

c)	súčinnosť dlžníka počas doby podnikania s kompetentnými orgánmi, ak je dlžník podnikateľom,

d)	disciplínu plnenia záväzkov dlžníka voči svojim zmluvným partnerom a

e)	mieru, do akej sa dlžník svojim konaním pričinil o svoj úpadok.

§ 232
 Konanie o návrhu a predbežný súhlas

(1)	Ak bol návrh podaný riadne a včas podľa §231 ods.1, a spĺňa všetky náležitosti podľa §231 ods. 2, začne o ňom súd konať ešte pred zrušením konkurzu tak, aby rozhodnutie o návrhu bolo súčasťou rozhodnutia, ktorým sa zrušuje konkurz podľa § 224 ods. 1 písm. b) až d).

(2)	Súd koná o návrhu aj v prípade, ak bol návrh na vyhlásenie konkurzu zamietnutý pre nedostatok majetku. 

(3)	Súd v konaní o návrhu vypočuje dlžníka, konkurzných veriteľov, správcu a ďalšie osoby, ktoré uzná za vhodné.

(4)	V konaní súd zisťuje skutočnú existenciu dôvodov uvedených v návrhu, prípadne ďalších okolností v prospech, alebo v neprospech dlžníka, ako aj jeho súčinnosť počas trvania konkurzu. 

(5)	Každý konkurzný veriteľ, ktorého pohľadávka nebola plne uspokojená, môže požiadať súd o zamietnutie návrhu ak:

a)	bol dlžník právoplatne odsúdený za hospodársky trestný čin v období piatich rokov pred vyhlásením konkurzu alebo počas konkurzného konania;

b)	dlžník úmyselne alebo z nedbanlivosti poskytol nepravdivé alebo neúplné informácie o svojej ekonomickej situácii v období piatich rokov pred vyhlásením konkurzu alebo počas konkurzného konania za účelom získania úveru, dotácie, alebo iných prostriedkov podľa osobitných predpisov, alebo aby sa úplne alebo sčasti vyhol plateniu daní, odvodov, pokút a iných platieb podľa osobitných predpisov;

c)	dlžníkovi bol v prechádzajúcej rehabilitácii udelený konečný súhlas v období piatich rokov pred vyhlásením konkurzu alebo ak bolo počas rovnakého obdobia takáto rehabilitácia predčasne skončená, 

d)	dlžník úmyselne alebo z nedbanlivosti znemožnil úplne alebo sčasti uspokojenie konkurzných veriteľov v období piatich rokov pred vyhlásením konkurzu alebo počas konkurzného konania najmä tým, že:

1.	urobil právne úkony znevýhodňujúce, alebo inak poškodzujúce konkurzných veriteľov,
  
2.	nakladal so svojím majetkom spôsobom, aký nemožno očakávať od osoby konajúcej s vynaložením primeranej starostlivosti,

3.	bezdôvodne zdržoval alebo inak bránil začatiu konkurzného konania bez odôvodneného predpokladu zlepšenia svojej ekonomickej situácie,

e)	dlžník úmyselne alebo z nedbanlivosti porušil informačnú povinnosť alebo povinnosť poskytnúť súčinnosť podľa tohto zákona počas trvania konkurzného konania,

f)	dlžník v návrhu na vyhlásenie konkurzu alebo návrhu na oddlženie úmyselne alebo z nedbanlivosti uviedol nepravdivé alebo neúplné informácie alebo

g)	dlžník sa preukázateľne v rozhodujúcej miere pričinil o svoj úpadok a svojím konaním dal rozhodujúci podnet na začatie konkurzu.

(6)	Žiadosti konkurzného veriteľa o zamietnutie návrhu podľa predchádzajúceho odseku súd vyhovie len v tom prípade, ak konkurzný veriteľ preukáže dôvod svojej žiadosti v rozsahu, ktorý súd uzná za dostatočný. Za dostatočný dôkaz súd bez ďalšieho uzná právoplatné rozhodnutie súdu a rozhodcovského alebo iného orgánu, preukazujúce dôvod žiadosti. Dostatočnosť iných druhov dôkazov súd zváži.

(7)	Ak sa nepreukáže existencia ani jedného z dôvodov na zamietnutie návrhu podľa ods. 5 písm. a) až g), súd udelí predbežný súhlas s oddlžením. V rozhodnutí o predbežnom súhlase zároveň ustanoví do funkcie rehabilitačného správcu. Súd rozhodne uznesením, proti ktorému sa môže odvolať dlžník a konkurzní veritelia, ktorí požiadali súd o zamietnutie návrhu.  Proti výroku o ustanovení predbežného správca sa môže odvolať len dlžník. 

(8)	Uznesenie podľa tohto paragrafu je v prípade predchádzajúceho zrušenia konkurzu súčasťou uznesenia o zrušení konkurzu. 

(9)	Súd zabezpečí zverejnenie uznesenia o udelení predbežného súhlasu v obchodnom registri. 

§ 233
Rehabilitačný správca

(1)	Právo navrhnúť kandidáta na rehabilitačného správcu má dlžník a ktorýkoľvek z konkurzných veriteľov, ktorého pohľadávka nebola plne uspokojená. Ak navrhuje kandidáta dlžník, urobí tak v návrhu. Ak navrhuje kandidáta konkurzný veriteľ, urobí tak vo vyjadrení k návrhu. Súd nie je týmito návrhmi viazaný, avšak v prípade, že kandidát bude navrhnutý po dohode konkurzných veriteľov s dlžníkom, súd takúto dohodu akceptuje. Za rehabilitačného správcu však súd ustanoví len kandidáta, ktorý súhlasí s výkonom funkcie. 

(2)	Osoba, ktorá má byť ustanovená za rehabilitačného správcu, musí spĺňať rovnaké podmienky, aké sú stanovené týmto zákonom pre predbežného správcu.

(3)	Svoju funkciu vykonáva rehabilitačný správca s odbornou starostlivosťou; zodpovedá každému konkurznému veriteľovi za škodu, ktorá mu vznikne v dôsledku porušenia tejto povinnosti. Pre dohľad nad výkonom funkcie rehabilitačného správcu platia primerane ustanovenia o dohľade nad výkonom funkcie správcu v konkurznom konaní. Pre odvolávania rehabilitačného správcu súdom alebo jeho výmenu  platia primerane ustanovenia o odvolávaní a výmene správcu   v konkurznom konaní. 

(4)	Rehabilitačný správca počas výkonu svojej funkcie najmä  

a)	vedie evidenciu vzniknutých, existujúcich a zaniknutých pohľadávok a záväzkov dlžníka a plnení z nich;

b)	je v plnom rozsahu oprávnený uplatňovať práva z dlžníkových pohľadávok namiesto  dlžníka a v jeho mene, a takto prijaté plnenia držať a spravovať, a to v rozsahu v ktorom sa majú použiť na úhradu jeho odmeny a nákladov a na pomerné rozdelenie medzi konkurzných veriteľov (§ E ods. 4) ;

c)	každoročne informuje súd a konkurzných veriteľov o vývoji ekonomickej situácie dlžníka a o tom, či tento plní podmienky stanovené týmto zákonom alebo uznesením o predbežnom súhlase;

d)	bezodkladne informuje súd a konkurzných veriteľov o porušení akejkoľvek povinnosti dlžníkom, ktorá je mu uložená týmto zákonom alebo uznesením o predbežnom súhlase;

e)	schvaľuje všetky úkony dlžníka, pri ktorých existuje nebezpečenstvo
1.	zmenšenia jeho majetku, najmä scudzovacie zmluvy; alebo
2.	nezväčšenia jeho majetku, najmä jednostranné úkony, ktorými sa dlžník vzdáva akéhokoľvek plnenia vo svoj prospech, 

ako aj všetky úkony uvedené v uznesení o predbežnom súhlase ako úkony podliehajúce súhlasu rehabilitačného správcu,

f)	rozdeľuje medzi konkurzných veriteľov časť príjmov dlžníka z jeho pohľadávok počas rehabilitácie, pomerne podľa konečného rozvrhu v konkurznom konaní, podľa podmienok stanovených týmto zákonom,

g)	vykonáva akékoľvek ďalšie úkony potrebné k ochrane práv dlžníka a konkurzných veriteľov.

(5)	Ustanovenia o oprávneniach správcu voči úpadcovi v konkurznom konaní sa použijú primerane aj na oprávnenia rehabilitačného správcu voči dlžníkovi počas rehabilitácie. 

(6)	Odmena a náklady rehabilitačného správcu sa uhradzujú spôsobom podľa § 234 ods. 4 písm. b).  

§ 234
 Rehabilitácia

(1)	Dlžník je v rehabilitácii okamihom zverejnenia uznesenia o predbežnom súhlase v obchodnom registri. Neuspokojené pohľadávky konkurzných veriteľov možno počas rehabilitácie uspokojovať iba spôsobom a v rozsahu  uvedenom v tomto zákone.

(2)  Dlžník je počas rehabilitácie povinný najmä

a)	plniť pokyny súdu a rehabilitačného správcu a poskytnúť im súčinnosť v maximálnom možnom rozsahu, najmä kedykoľvek ma ich žiadosť vydať súdu alebo rehabilitačnému správcovi všetky ním prijaté plnenia a hotovosť v rozsahu v ktorom sa majú použiť na úhradu odmeny a nákladov rehabilitačného správcu a na pomerné rozdelenie medzi konkurzných veriteľov (§ 234 ods. 4),

b)	vynaložiť všetko primerané úsilie na získanie zamestnania ako zdroja príjmu, prípadne na začatie podnikateľskej činnosti, a neodmietnuť ponuku na účasť na takýchto činnostiach;

c)	previesť na konci každého rehabilitačného roku na rehabilitačného správcu zodpovedajúcu časť svojich príjmov za daný rok v rozsahu podľa odseku 4, ak ich už nepreviedol podľa písm. a),

d)	bezodkladne informovať súd a rehabilitačného správcu o akejkoľvek zmene svojho trvalého pobytu alebo miesta zamestnania,

e)	priznať všetky svoje príjmy a majetok a oznámiť súdu a rehabilitačnému správcovi spôsob ich získania,

f)	plniť ostatné povinnosti stanovené týmto zákonom.

(3)	Všetky úkony dlžníka v rehabilitácii, ktorých dôsledkom môže byť zmenšenie alebo nezväčšenie jeho majetku o čiastku, ktorá nie je zanedbateľná, ako aj všetky úkony uvedené v uznesení o predbežnom súhlase ako úkony podliehajúce súhlasu rehabilitačného správcu, podliehajú schváleniu rehabilitačného správcu; inak sú voči konkurzným veriteľom neúčinné.

(4)	Celkový ročný príjem dlžníka v rehabilitácii sa na konci každého príslušného rehabilitačného roku  rozdelí na dve časti, a to

(a)	30%, ktorá ostáva dlžníkovi oslobodená od všetkých ďalších povinností stanovených týmto zákonom a uznesením o predbežnom súhlase a

(b)	70%, ktorú je dlžník povinný previesť na rehabilitačného správcu; táto sa použije na úhradu odmeny a nákladov rehabilitačného správcu a na pomerné rozdelenie medzi konkurzných veriteľov podľa konečného rozvrhu.
 § 235
Zrušenie predbežného súhlasu 

(1)	Súd zruší predbežní súhlas ak

a)	sa preukáže, že dlžník porušil povinnosť uloženú mu týmto zákonom alebo rozhodnutím o predbežnom súhlase a tým úplne alebo sčasti znemožnil uspokojenie konkurzných veriteľov alebo ich inak poškodil,

b)	počas trvania rehabilitačného obdobia bol dlžník právoplatne odsúdený za hospodársky trestný čin .

(2)	Súd zruší predbežný súhlas aj vtedy, ak na konci ktoréhokoľvek rehabilitačného roku nebude hodnota časti príjmov dlžníka podľa § 234 ods. 3 písm. b) postačovať ani na úhradu minimálnej odmeny rehabilitačného správcu stanovenú vykonávajúcim predpisom a dlžník tieto neuhradil ani po tom, čo ho rehabilitačný správca na túto skutočnosť s písomnou výzvou na ich dodatočné uhradenie v primeranej lehote. 

(3)	Návrh na zrušenie predbežného súhlasu podľa odseku 1 podáva konkurzný veriteľ, návrh na zrušenie podľa odseku 2 rehabilitačný správca. Právo podať takýto návrh zaniká uplynutím 3 mesiacov odo dňa, kedy sa konkurzný veriteľ alebo rehabilitačný správca o jeho dôvode dozvedel, najneskôr však 1 rok od vzniku tohto dôvodu.

(4)	V konaní súd vypočuje rehabilitačného správcu, dlžníka a konkurzných veriteľov. Dlžník informuje súd o stave plnenia svojich povinností a na žiadosť konkurzného veriteľa tak urobí formou čestného vyhlásenia. Ak dlžník bez odôvodneného ospravedlnenia túto informáciu alebo čestné vyhlásenie neposkytne v súdom určenej lehote, alebo sa napriek riadnemu predvolaniu bez oprávneného dôvodu nezúčastní pojednávania, súd zruší predbežný súhlas bez skúmania ďalších podmienok.

(5)	Súd rozhoduje uznesením. Proti rozhodnutiu o zrušení predbežného súhlasu sa môže odvolať dlžník.  Konkurzný veriteľ a správca sa môže odvolať len ak podali návrh na zrušenie predbežného súhlasu. Odvolanie má odkladný účinok. Súd zabezpečí zverejnenie uznesenia o zrušení  predbežného súhlasu v obchodnom registri bezodkladne po tom, ako sa uznesenie stane vykonateľným. 

§ 236
 Predčasné skončenie rehabilitácia a jeho  účinky 

(1)	Zverejnením uznesenia podľa predchádzajúceho paragrafu v obchodnom registri rehabilitácia dlžníka predčasne skončí. Týmto okamihom  zaniká

a)	funkcia rehabilitačného správcu;  

b)	všetky obmedzenia práv konkurzných veriteľov vo vzťahu k pohľadávkam voči dlžníkovi, ktoré boli dôsledkom rehabilitácie.

c)	ostatné obmedzenia viažuce sa na dlžníka z dôvodu rehabilitácie. 

§ 237
Konečný súhlas  a jeho účinky

(1)	Ak uplynie rehabilitačné obdobie v plnej dĺžke bez predčasného ukončenia rehabilitácie a dlžník uhradil rehabilitačnému správcovi nárok na odmenu a náhradu jeho náklady v plnej výške, súd aj bez návrhu uznesením rozhodne o udelení konečného súhlasu s oddlžením dlžníka. Súd rozhodne po vypočutí konkurzných veriteľov, rehabilitačného správcu a dlžníka. Proti uzneseniu nie je možné odvolať. Súd zabezpečí zverejnenie uznesenia o konečnom súhlase v obchodnom registri bezodkladne po tom, ako sa uznesenie stane vykonateľným 

(2)	Ak tento zákon neustanovuje inak, zverejnením uznesenia o udelení konečného súhlasu v obchodom registri  zaniká právny nárok konkurzných veriteľov na splnenie ich neuhradených pohľadávok zo strany dlžníka. Tento účinok platí pre všetkých konkurzných veriteľov, vrátane konkurzných veriteľov, ktorí svoje pohľadávky do konkurzu neprihlásili. Týmto okamihom takisto 

a)	zaniká funkcia rehabilitačného správcu, 

b)	zanikajú všetky ostatné obmedzenia viažuce sa na dlžníka z dôvodu rehabilitácie.

(3)	Ak dlžník napriek udeleniu konečného súhlasu splní veriteľovi úplne alebo sčasti svoj dlh, toto plnenie sa nepovažuje za bezdôvodné obohatenie.

(4)	Nároky konkurzných veriteľov voči ručiteľom dlžníka a iným osobám, ktoré boli pri vzniku danej pohľadávky zaviazané na plnenie spoločne s dlžníkom zostávajú udelením konečného súhlasu nedotknuté.

(5)	Regresné nároky ručiteľov a iných osôb, ktoré boli pri vzniku danej pohľadávky spoločne zaviazané na plnenie spoločne s dlžníkom, voči dlžníkovi zanikajú zverejnením  uznesenia o udelení konečného súhlasu v rovnakom rozsahu ako nároky ostatných  konkurzných veriteľov.
 
§ 238
Vyňaté nároky

Účinky konečného súhlasu sa nevzťahujú na záväzky dlžníka, ktoré neboli úplne uspokojené a vznikli

a)	zo zodpovednosti za škodu;

b)	z bezdôvodného obohatenia;

c)	z protiprávneho konania dlžníka voči iným osobám alebo štátu;

d)	z úkonov, ktorých cieľom bolo pomôcť dlžníkovi splniť náklady konkurzného konania, najmä úverov a pôžičiek poskytnutých dlžníkovi za týmto účelom.

§ 239
Zrušenie oddlženia 

(1)	Počas obdobia jedného roka od zverejnenia uznesenia o udelení konečného súhlasu môže konkurzný veriteľ podať na súde návrh na jeho zrušenie, ak sa počas tohto obdobia preukáže, že dlžník ešte počas rehabilitačného obdobia porušil povinnosť uloženú mu súdom alebo týmto zákonom a závažne tým poškodil konkurzných veriteľov alebo zabránil ich úplnému alebo čiastočnému uspokojeniu v rozsahu, ktorý nie je zanedbateľný.

(2)	V konaní o návrhu podľa predchádzajúceho odseku musí konkurzný veriteľ preukázať naplnenie podmienok podľa predchádzajúceho odseku, ako aj to, že pred zverejnením tohoto uznesenia nemal, nemohol mať, a pri vynaložení odbornej starostlivosti ani nemohol získať vedomosť o tejto skutočnosti.

(3)	Pred rozhodnutím o návrhu na zrušenie konečného súhlasu súd vypočuje navrhovateľa, dlžníka a prípadne osobu, ktorá bola rehabilitačným správcom. Súd rozhoduje uznesením. Proti rozhodnutiu o zrušení konečného  súhlasu sa môže odvolať dlžník a navrhovateľ. Odvolanie má odkladný účinok. Súd zabezpečí zverejnenie uznesenia o zrušení konečného súhlasu v obchodnom registri bezodkladne po tom, ako sa uznesenie stane vykonateľným. Týmto okamihom sa v ich pôvodnom rozsahu obnovujú všetky nároky, ktoré zanikli podľa § 237 ods. 2 a 4.

šiesta časť - Procesné ustanovenia
§ 240
Použitie občianskeho súdneho poriadku

	Pre reštrukturalizáciu a konkurz sa primerane použijú ustanovenia občianskeho súdneho poriadku, ak tento zákon neustanovuje inak.
	§ 241
	Príslušnosť
	(1) Na prejednávanie a rozhodovanie vo veciach konkurzov a reštrukturalizácii v prvom stupni je príslušný krajský súd v obvode ktorého je trvalé bydlisko fyzickej osoby, ktorá nie je podnikateľom alebo v obvode ktorého je miesto, z ktorého sa riadi činnosť fyzickej osoby alebo právnickej osoby. Ak nie je preukázaný opak, má sa za to, že miesto odkiaľ sa riadi činnosť fyzickej osoby alebo právnickej osoby je jej adresa zapísaná v obchodnom registri alebo, ak sa osoba nezapisuje do obchodného registra, v inom registri, v ktorom je zapísaná. Na prejednávanie a rozhodovanie vo veciach konkurzov a reštrukturalizácii v prvom stupni je príslušný aj krajský súd v obvode ktorého miesto výkonu činnosti, v ktorom úpadca vykonáva ekonomickú činnosť nie prechodnej povahy s ľudskými zdrojmi a tovarom alebo službami.
(2) Na prejednanie a rozhodovanie konaní súvisiacich s konkurzom alebo reštrukturalizáciou  je príslušný okresný súd v mieste sídla krajského súdu ktorý je príslušný na prejednávanie a rozhodovanie vo veciach konkurzov a reštrukturalizácií v prvom stupni.    

§ 242
Samosudca, pojednávanie a rozhodnutia súdu

	V  konaní  koná  a  rozhoduje  samosudca. Pojednávanie súd nariaďuje  len vtedy,  ak to  ustanovuje tento  zákon alebo  ak to pokladá za  potrebné. V ostatných prípadoch  súd môže rozhodnúť aj bez  nariadenia   pojednávania.  Ak príslušné ustanovenie tohto zákona neurčuje či súd rozhoduje uznesením  alebo opatrením, platí, že súd rozhoduje uznesením.  Ak zákon neustanovuje inak, proti opatreniu nemožno podať odvolanie. 

 § 243 
Zverejňovanie rozhodnutí súdu

Ak z iných ustanovení tohto zákona nevyplýva inak, bez zbytočného odkladu po rozhodnutí súd zabezpečí zverejnenie nasledujúcich rozhodnutí v obchodnom registri

a)	rozhodnutie o vymenovaní predbežného správcu,

b)	rozhodnutie o vyhlásení konkurzu alebo povolení reštrukturalizácie,

c)	rozhodnutie o zastavení konania o návrhu na vyhlásenie konkurzu alebo návrhu na povolenie reštrukturalizácie,

d)	rozhodnutie o zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu alebo návrhu na povolenie reštrukturalizácie, 

e)	uznesenie o potvrdení doterajšieho správcu a uznesenie o odvolaní správcu a o ustanovení správcu na prvej schôdzi, 

f)	uznesenie o potvrdení voľby veriteľského výboru a náhradníkov, 

g)	rozhodnutia o ktorých to ustanovuje tento zákon. 

§ 244
Doručovanie rozhodnutí súdu a iných písomností

Súd doručuje do vlastných rúk 

a)	rozhodnutie o vymenovaní predbežného správcu a rozhodnutie o zbavení predbežného správcu funkcie účastníkom konania o návrhu na vyhlásenie konkurzu a predbežnému správcovi,

b)	rozhodnutie o vyhlásení konkurzu alebo povolení reštrukturalizácie účastníkom konania o návrhu na vyhlásenie konkurzu a správcovi, 

c)	rozhodnutie o zastavení konania o návrhu na vyhlásenie konkurzu alebo návrhu na povolenie reštrukturalizácie účastníkom konania,

d)	rozhodnutie o zamietnutí návrhu na vyhlásenie konkurzu alebo návrhu na povolenie reštrukturalizácie  účastníkom konania a predbežnému správcovi, 

e)	uznesenie o potvrdení doterajšieho správcu a uznesenie o odvolaní správcu a o ustanovení správcu na prvej schôdzi odvolanému správcovi a ustanovenému správcovi 

f)	uznesenie o potvrdení voľby veriteľského výboru a náhradníkov každému členovi veriteľského výboru a náhradníkovi, a to priamo na schôdzi veriteľov, 

g)	rozhodnutia  a písomnosti o ktorých tak ustanovuje tento zákon. osobám uvedeným v tomto zákone. 
§ 245
Iné úkony súdu

	Ak súd zamietne návrh na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku, podá súčasne návrh na výmaz dlžníka, ktorý je právnickou osobou  z obchodného registra alebo iného registra. Ak je konkurzný súd súčasne registrovým  súdom, začne bez návrhu konanie o výmaz dlžníka z obchodného registra.

§ 246
Niektoré ustanovenia o predbežnom opatrení

	Súd môže na návrh predbežného správcu alebo správcu alebo aj bez návrhu nariadiť predbežné opatrenie, ak je to potrebné pre zistenie alebo zabezpečenia majetku dlžníka alebo úpadcu.  O návrhu na predbežné opatrenie súd rozhodne bez zbytočného odkladu, najneskôr však do 15 dní od podania návrhu na jeho vydanie.  Predbežným opatrením možno nariadiť najmä aby osoba, ktorá má záznam, dokument alebo majetok dlžníka alebo úpadcu tieto vydala správcovi alebo sa zdržala nakladania s nimi. 
 
§ 247
Osobitné procesné pravidlá

(1)	Prerušenie konania nie je prípustné, ak osobitný zákon neustanovuje inak. 
(2)	Odpustenie zmeškania lehoty nie je prípustné. 
(3)	Obnova konania nie je prípustná. 

siedma časť – CEZHRANIČNÉ ÚPADKY

PRVÁ HLAVA
ÚVODNÉ USTANOVENIA

§ 248

	Účelom tohto zákona je poskytnúť účinný mechanizmus na riešenie prípadov cezhraničného úpadku, za účelom podpory 

a)	spolupráce medzi súdmi a inými príslušnými orgánmi Slovenskej republiky a cudzích     štátov, ktoré  sa zúčastňujú na prípadoch cezhraničného úpadku,
b)	väčšej právnej istoty pre obchod a investície,
c)	spravodlivého a účinného spravovania prípadov cezhraničného úpadku, ktoré ochraňuje   záujmy všetkých veriteľov a iných zainteresovaných osôb, vrátane dlžníka,
d)	ochrany a maximalizovania hodnoty majatku dlžníka, a
e)	uľahčenia záchrany podnikov s finančnými problémami, chrániac investície a zachovávajúc zamestnanosť.

DRUHÁ HLAVA
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA 

§ 249
  Rozsah použitia siedmej časti 

Ustanovenia tejto časti sa použijú ak 

a)	 zahraničný súd alebo zahraničný zástupca žiada o pomoc v Slovenskej republike v súvislosti so zahraničným konaním,
b)	sa požaduje  pomoc v cudzom Štáte v súvislosti s konaním na základe tohto zákona žiada o pomoc v cudzom Štáte,
c)	vo vzťahu k tomu istému dlžníkovi súčasne prebieha zahraničné konanie a konanie na základe tohto zákona, alebo
d)	veritelia alebo iné zainteresované osoby v cudzom štáte majú záujem o návrh na začatie konania alebo o účasť v konaní  podľa tohto zákona.  

§ 250
Vymedzenie niektorých pojmov a majetku s ohľadom na cezhraničné úpadky 

(1)	Pre účely tejto časti je

a)	zahraničné konanie v cudzom štáte  prebiehajúce súdne alebo administratívne konanie za účelom kolektívneho uspokojenia veriteľov, vrátane predbežného konania, v súlade so zákonom upravujúcim úpadok, ak v súvislosti s týmto konaním majetok a záležitosti dlžníka podliehajú kontrole alebo dohľadu zahraničného súdu za účelom reštrukturalizácie alebo likvidácie

b)	zahraničné hlavné konanie zahraničné konanie prebiehajúce v štáte, v ktorom sa nachádza centrum hlavných záujmov dlžníka,

c)	zahraničné vedľajšie konanie zahraničné konanie, ktoré nie je zahraničným hlavným konaním, prebiehajúce v štáte, v ktorom má dlžník prevádzku podľa písm. f),

d)	zahraničný zástupca osoba alebo orgán, vrátane takého, ktorý bol vymenovaný na dočasnom základe, oprávnený v zahraničnom konaní spravovať reštrukturalizáciu alebo likvidáciu majetku alebo záležitosti dlžníka alebo konať ako zástupca zahraničného konania,

e)	zahraničný súd  súdny alebo iný orgán, ktorý je príslušný kontrolovať alebo dohliadať na zahraničné konanie,

f)	prevádzka akékoľvek miesto výkonu činnosti, v ktorom dlžník vykonáva ekonomickú činnosť nie prechodnej povahy s ľudskými zdrojmi a tovarom alebo službami,

g)	 konaním podľa tohto zákona konanie o návrhu o povolení reštrukturalizácie alebo o návrhu na vyhlásenie konkurzu, reštrukturalizačné konanie a konkurzné konanie. 

(2)	Ak medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná a ktorá bola uverejnená v Zbierke zákonov Slovenskej republiky neustanovuje inak, pod správu konania podľa tohto zákona spadá aj 

a)	ak má úpadca, ktorý je fyzickou osobou a nie je podnikateľom, v Slovenskej republike trvalé bydlisko alebo ak je miesto, z ktorého sa riadi činnosť fyzickej osoby alebo právnickej osoby v Slovenskej republike, akýkoľvek majetok úpadcu v cudzine, 
b)	ak má úpadca v Slovenskej republike miesto výkonu činnosti, v ktorom úpadca vykonáva ekonomickú činnosť nie prechodnej povahy s ľudskými zdrojmi a tovarom alebo službami, akýkoľvek majetok úpadcu v cudzine, ak súvisí s výkonom takejto činnosti. 

(3)	Majetok úpadcu, ktorý sa nachádza v Slovenskej republike spadá pod správu zahraničného vedľajšieho konania, ak ohľadom takéhoto úpadcu neprebieha v Slovenskej republike konanie podľa tohto zákona a to len v rozsahu, v akom súvisí s prevádzkou úpadcu v štáte v ktorom prebieha zahraničné vedľajšie konanie. 

§ 251
Medzinárodné záväzky Slovenskej republiky

	Ustanovenia siedmej časti  sa použijú,  len pokiaľ neustanovuje niečo  iné  medzinárodná  zmluva,  ktorou  je  Slovenská republika viazaná alebo zákon vydaný na vykonanie medzinárodnej zmluvy.  

§ 252
Príslušný súd 

	Uznávanie zahraničných konaní a spoluprácu so zahraničnými súdmi vykonáva 
a) ak v tom čase prebieha konanie aj  podľa tohto zákona, súd príslušný na toto konanie a 
b) v iných prípadoch Krajský súd Bratislava.   

§ 253
Oprávnenie reštrukturalizačného správcu, predbežného správcu a správcu podstaty konať v cudzom Štáte

Reštrukturalizačný správca, predbežný správca a konkurzný správca je oprávnený konať v cudzom štáte v súvislosti s konaním podľa tohto zákona spôsobom a v rozsahu v akom to umožňuje príslušný zahraničný predpis.

§ 254
Verejný poriadok

Žiadne ustanovenia tejto časti nemožno použiť, pokiaľ by účinky tohto použitia  boli v rozpore s  takými  zásadami spoločenského a štátneho zriadenia Slovenskej republiky a jej právneho poriadku, na ktorých je potrebné bez výhrady trvať. 

§ 255
Ďalšia pomoc na základe iných právnych predpisov

Nič z toho, čo je uvedené v tejto časti neobmedzuje oprávnenie súdu alebo reštrukturalizačného správcu, predbežného správcu alebo správcu podstaty poskytovať ďalšiu pomoc zahraničnému zástupcovi na základe iných právnych predpisov  Slovenskej republiky.

§ 256
Vykladacie pravidlá

	Ustanovenia tejto časti zákona sa vykladajú zo zreteľom na ich medzinárodný charakter, majúc na pamäti potrebu podporovať jednotnosť pri ich aplikácii a zachovanie práv osôb konajúcich v dobrej viere.

TRETIA HLAVA
PRÍSTUP ZAHRANIĆNĆH ZÁSTUPCOV A VERITEĽOV K SÚDOM V SLOVENSKEJ REPUBLIKE

§ 257
Právo na priamy prístup

Zahraničný zástupca je oprávnený podávať návrhy a žiadosti  priamo na súde Slovenskej republiky.

§ 258
Obmedzenie právomoci 

Samotná skutočnosť, že v súlade s ustanoveniami tejto časti zahraničný zástupca predkladá akýkoľvek návrh alebo žiadosť súdu v Slovenskej republike nepodriaďuje zahraničného zástupcu, zahraničný majetok a záležitosti dlžníka právomoci súdov Slovenskej republiky pre žiadne iné účely okrem konania v súvislosti s príslušným návrhom alebo žiadosťou.

§ 259
Návrh zahraničného zástupcu  na začatie konania  podľa tohto zákona 

Ak sú podmienky na začatie konania podľa tohto zákona inak splnené, podávať návrhy  na jeho začatie môže aj zahraničný zástupca

§ 260
Účasť zahraničného zástupcu v konaní podľa  tohto zákona  

  Zahraničný zástupca sa môže zúčastniť konania podľa tohto zákona, ak sa toto konanie týka dlžníka a za predpokladu, že zahraničné konanie bolo uznané podľa ustanovení tejto časti. 

§ 261
Prístup zahraničných veriteľov ku konaniu podľa tohto zákona 

V súvislosti so  začatím  konania a účasti na konaní podľa tohto zákona majú zahraniční veritelia rovnaké práva a postavenie ako  domáci veritelia. 

§ 262
Zverejňovanie a oznamovanie informácií podľa tohto zákona  zahraničným veriteľom

Ustanovenia tohto zákona o zverejňovaní alebo oznamovanie informácií veriteľom v Slovenskej republike sa použijú rovnako aj na zahraničných veriteľov.  

ŠTVRTÁ HLAVA
UZNÁVANIE ZAHRANIČNÉHO KONANIA A OCHRANNÉ OPATRENIA

§ 263
Žiadosť o uznanie zahraničného konania

(1)	Zahraničný zástupca môže požiadať súd o uznanie zahraničného konania, v ktorom bol tento zahraničný zástupca vymenovaný.

(2)	K žiadosti o uznanie sa prikladá

a)	overená  kópia rozhodnutia o začatí zahraničného konania a o vymenovaní zahraničného zástupcu,
b)	osvedčenie od zahraničného súdu potvrdzujúce existenciu zahraničného konania a vymenovanie zahraničného zástupcu, alebo
c)	pri absencii dokladov podľa písmen a) a b)  akékoľvek iné doklady prijateľné pre súd o existencii zahraničného konania a o vymenovaní zahraničného zástupcu.

(3)	K žiadosti o uznanie sa tiež prikladá vyhlásenie identifikujúce všetky zahraničné konania  vo vzťahu k dlžníkovi, ktoré sú zahraničnému zástupcovi známe. 

(4)	Súd môže požadovať, aby boli dokumenty predložené spolu so žiadosťou o uznanie preložené do štátneho jazyka.

§ 264
Predpoklady týkajúce sa uznávania

(1)	Ak je v rozhodnutí alebo osvedčení podľa § 263 ods. 2 uvedené, že uznávané zahraničné konanie je konaním podľa § 250 ods. 1 písm. a) a že zahraničný zástupca je osobou alebo orgánom podľa § 250 ods. 1 písm. d), súd je oprávnený predpokladať, že takéto tvrdenie za skutočne preukázané.

(2)	Súd je oprávnený predpokladať, že dokumenty predložené ako podklady k žiadosti o uznanie, sú pravé, bez ohľadu na to, či boli alebo neboli legalizované.

(3)	Pokiaľ neexistuje dôkaz osvedčujúci opak, sídlo dlžníka alebo trvalé bydlisko v prípade fyzickej osoby sa považuje za centrum hlavných záujmov dlžníka.

§ 265
Rozhodnutie o uznaní zahraničného konania

(1)	S výnimkou podľa §254, súd uzná zahraničné konanie, ak

a)	je zahraničné konanie konaním podľa § 250 ods. 1 písm. a),
b)	zahraničný zástupca žiadajúci o uznanie je osobou alebo orgánom  podľa § 250 ods. 1 písm. d),
c)	žiadosť spĺňa požiadavky podľa § 263 ods. 2, a
d)	žiadosť bola predložená súdu uvedenému v § 252.

(2)	Súd uzná takéto zahraničné konanie za

a)	zahraničné hlavné konanie, ak prebieha v štáte, v ktorom má dlžník centrum svojich hlavných záujmov, alebo
b)	zahraničné vedľajšie konanie, ak má dlžník svoju prevádzku podľa § 250 ods. 1 písm. f) v cudzom štáte.

(3)	O žiadosti o uznanie zahraničného konania súd rozhodne v najkratšom možnom čase.

(4)	Ustanovenia § 263 až 266 nebránia zmene alebo zrušeniu  uznania, ak sa ukáže, že predpoklady na základe ktorých sa o uznaní rozhodlo neboli čiastočne alebo vôbec splnené alebo prestali existovať.

§ 266
Následné informácie

Od okamihu podania žiadosti o uznanie zahraničného konania zahraničný zástupca bezodkladne informuje súd o

a)	akejkoľvek podstatnej zmene stavu uznávaného alebo uznaného  zahraničného konania alebo stavu vymenovania zahraničného zástupcu, a

b)	akomkoľvek inom zahraničnom konaní  vo vzťahu k tomu istému dlžníkovi, o ktorom sa zahraničný zástupca dozvie.

§ 267
Ochranné opatrenie, ktoré je možné poskytnúť po podaní žiadosti o uznanie zahraničného konania

(1)	Od okamihu podania žiadosti o uznanie zahraničného konania až do rozhodnutia o nej môže súd na žiadosť zahraničného zástupcu, pokiaľ je ochranné opatrenie naliehavo potrebné na ochranu majetku dlžníka alebo záujmov veriteľov, udeliť ochranné opatrenie dočasnej povahy, vrátane

a)	prerušenia, zastavenia alebo nemožnosti začatia alebo pokračovania vo  výkone rozhodnutia alebo práva na oddelené uspokojenie voči majetku dlžníka,

b)	zverenia správy alebo speňaženia všetkých alebo časti majetku dlžníka nachádzajúcich sa v Slovenskej republike zahraničnému zástupcovi alebo inej osobe určenej súdom, a to za účelom ochrany alebo zachovania hodnoty majetku, ktorý je vo svojej podstate alebo kvôli iným okolnostiam podliehajúci  rýchlej skaze, náchylný k  zníženiu jeho hodnoty alebo ktorý je inak ohrozený,

c)	akéhokoľvek ochranného opatrenia uvedeného v § 269 ods. 1 písm. c), d) a g).

(2)	Orgán uvedený v §252 zabezpečí zverejnenie ochranného opatrenia v obchodnom registri a v prípade jeho zmeny alebo zániku aj jeho zverejnenie alebo zánik. Účinky ochranného opatrenia vznikajú, menia sa alebo zanikajú okamihom ich zverejnenia  v obchodnom registri. Právne úkony v rozpore s ochrannými opatreniami sú voči veriteľom neúčinné. Ustanovenia tohto odseku sa použijú primerane aj na ochranné opatrenia podľa nasledovných paragrafov. 

(3)	Pokiaľ nebude predĺžené podľa § 269 ods. 1 písm. f), ochranné opatrenie udelené na základe tohto paragrafu zaniká po prijatí rozhodnutia o žiadosti o uznanie.

(4)	Súd môže odmietnuť udelenie ochranného opatrenia podľa tohto článku, ak by to zasahovalo  do správy zahraničného hlavného konania.

§ 268
Účinky uznania zahraničného hlavného konania

(1)	Po uznaní zahraničného konania, ktoré je zahraničným hlavným konaním,

a)	nemožno začať alebo pokračovať vo vykonávaní jednotlivých úkonov alebo jednotlivých konaní týkajúcich sa majetku, práv, záväzkov alebo povinností dlžníka,
b)	nemožno začať ani pokračovať vo výkone rozhodnutia alebo práva na oddelené uspokojenie voči majetku dlžníka  a
c)	pozastavuje sa právo na prevod, zaťaženie alebo iné nakladanie s akýmikoľvek majetkom dlžníka .

(2)	Rozsah obmedzení podľa odseku 1 ako aj podmienky pre ich zmenu alebo sa spravuje pravidlami platnými pre podobné obmedzenia v konaní podľa tohto zákona.  

(3)	Obmedzenia podľa odseku 1 písm. a)  sa nevzťahujú na právo uskutočniť jednotlivé úkony alebo konania v rozsahu, ktorý je potrebný na zachovanie nároku voči dlžníkovi.

(4)	Obmedzenia podľa odseku 1  sa nevzťahujú na právo podať návrh na začatie konania podľa tohto zákona alebo na právo prihlasovať pohľadávky  v takomto konaní.
§ 269
Ochranné opatrenie, ktoré je možné poskytnúť po uznaní zahraničného konania

(1)	Po uznaní zahraničného konania, bez ohľadu na to či je alebo nie je zahraničným hlavným konaním, v prípade potreby ochrániť majetok dlžníka alebo záujmy veriteľov, môže súd na žiadosť zahraničného zástupcu udeliť akékoľvek vhodné ochranné opatrenie, vrátane

a)	nemožnosti začatia alebo pokračovania vo vykonávaní jednotlivých úkonov alebo jednostlivých konaní týkajúcich sa majetku dlžníka, jeho práv, povinností alebo záväzkov, a to do rozsahu, v akom nedošlo k ich obmedzeniu na základe § 268 ods. 1 písm. a),

b)	nemožnosti začatia alebo pokračovania vo výkone rozhodnutia alebo práv na oddelené uspokojenie voči majetku dlžníka, a to do rozsahu, v akom nedošlo k takýmto obmedzeniam na základe § 268 ods. 1 písm. b),

c)	pozastavenia práva na prevod, zaťaženie alebo iné nakladanie s akýmkoľvek  majetkom dlžníka, a to v rozsahu, v akom nedošlo k takýmto obmedzeniam na základe § 268 ods. 1 písm. c),

d)	zabezpečenia vypočutia svedkov, vykonania dôkazov alebo doručenia informácií týkajúcich sa majetku, záležitostí, práv, záväzkov alebo povinností dlžníka,

e)	zverenia správy alebo speňaženia všetkého alebo časti majetku dlžníka  nachádzajúcom sa v Slovenskej republike zahraničnému zástupcovi alebo inej osoby určenej súdom;

f)	rozšírenia ochranného opatrenia  poskytnutého na základe § 267 ods. 1,

g)	udelenia akéhokoľvek ďalšieho opatrenia, ktoré je všeobecne dostupné reštrukturalizačnému správcovi, predbežnému správcovi alebo konkurznému správcovi  podľa právneho poriadku Slovenskej republiky.

(2)	Po uznaní zahraničného konania, bez ohľadu na to či je alebo nie je zahraničným hlavným konaním, môže súd na žiadosť zahraničného zástupcu zveriť rozdelenie všetkého alebo časti majetku dlžníka nachádzajúcich sa v Slovenskej  republike do rúk zahraničného zástupcu alebo inej osoby určenej súdom, za predpokladu, že oprávnené práva a záujmy veriteľov v Slovenskej republike budú primerane ochránené. 

(3)	 Ochranné opatrenia  podľa odseku 1 a2 udelené zástupcovi zahraničného vedľajšieho konania je však možné viazať len na majetok, ktorý podľa tohto zákona spadá pod správu zahraničného vedľajšieho konania alebo len na informácie vyžadovaných v tomto konaní.

§ 270
Ochrana veriteľov a iných zainteresovaných strán

(1)	Pri poskytovaní alebo odopieraní ochranných opatrení podľa § 267 alebo § 269, alebo pri zmenách  alebo zrušení  ochranných opatrení podľa odseku 3, musí súd rozhodovať tak, aby práva a oprávnené záujmy veriteľov a iných zainteresovaných strán, vrátane dlžníka, boli primerane ochránené.

(2)	Súd môže podriadiť ochranné opatrenie poskytnuté na základe § 267 alebo § 269 podmienkam, ktoré považuje za vhodné.

(3)	Na žiadosť zahraničného zástupcu alebo osoby dotknutej ochranným opatrením  udeleným na základe § 267 alebo § 269, alebo zo svojej vlastnej iniciatívy môže súd takéto opatrenie  zmeniť alebo zrušiť.

§ 271
Žaloby v záujme ochrany práv veriteľov

(1)	Po uznaní zahraničného konania je zahraničný zástupca oprávnený  začať konanie o neúčinných alebo odporovateľných právnych úkonov. 

(2)	Ak je však zahraničné konanie vedľajším zahraničným konaním, konanie podľa odseku 1 možno viesť len ohľadom majetku,  ktorý  podľa  tohto  zákona spadá pod správu zahraničného vedľajšieho konania  

§ 272
Účasť zahraničného zástupcu v konaniach v Slovenskej republike 

	Po uznaní zahraničného konania sa môže zahraničný zástupca zúčastňovať a vstupovať ako účastník do akéhokoľvek konania, ktorého je dlžník stranou za podmienky, ak sú inak splnené ostatné podmienky na to potrebné.

PIATA HLAVA
SPOLUPRÁCA SO ZAHRANIĆNÝMI SÚDMI A ZAHRANIČNÝMI ZÁSTUPCAMI

§ 273
Spolupráca a priama komunikácia medzi súdom Slovenskej republiky a zahraničnými súdmi alebo zahraničnými zástupcami

(1)	V záležitostiach uvedených v § 249 je súd povinný v najväčšom možnom rozsahu  spolupracovať so zahraničnými súdmi alebo zahraničnými zástupcami, buď priamo alebo prostredníctvom reštrukturalizačného správcu, predbežného správcu alebo správcu podstaty.

(2)	Súd je oprávnený komunikovať priamo so zahraničnými súdmi alebo zahraničnými zástupcami alebo požadovať informácie alebo pomoc priamo od zahraničných súdov alebo zahraničných zástupcov.

§ 274
Spolupráca a priama komunikácia medzi reštrukturalizačným správcom, predbežným  správcom alebo konkurzným správcom a zahraničnými súdmi a zahraničnými zástupcami

(1)	Reštrukturalizačný správca, predbežný správca a konkurzný správca je pri výkone svojich funkcií vo veciach uvedených v § 249 povinný v najväčšom možnom rozsahu spolupracovať so zahraničnými súdmi alebo zahraničnými zástupcami. 

(2)	Reštrukturalizačný správca, predbežný správca a konkurzný správca je pri výkone svojich funkcií oprávnený komunikovať priamo so zahraničnými súdmi alebo zahraničnými zástupcami.

(3)	Reštrukturalizačný správca, predbežný správca a konkurzný správca vykonáva činnosti podľa predchádzajúcich odsekov pod dohľadom súdu. 

§ 275
Formy spolupráce

Spoluprácu uvedenú v § 273 a 274 je možné realizovať akýmkoľvek vhodným spôsobom, vrátane

a)	vymenovania osoby alebo orgánu, ktorý má konať na podľa pokynov súdu,

b)	oznamovania informácií akýmkoľvek spôsobom, ktorý bude súd považovať za 	vhodné,

c)	koordinácie správy a dohľadu nad majetkom a záležitosťami dlžníka,

d)	uzatvárania alebo plnenia súdom zmlúv týkajúcich sa koordinácie konaní súdom,

e)	koordinácie súbežných konaní týkajúcich sa toho istého dlžníka.

ŠIESTA HLAVA
SÚBEŽNÉ USTANOVENIA

§ 276
Začatie konania podľa tohto zákona po uznaní zahraničného hlavného konania

	Po uznaní zahraničného hlavného konania je možné začať konanie podľa tohto zákona iba ak má dlžník majetok v Slovenskej republike; účinky tohto konania sa obmedzujú na majetok dlžníka nachádzajúci sa v Slovenskej republike, a v rozsahu potrebnom pre uplatnenie spolupráce a koordinácie podľa § 273 až 275, aj na ostatný majetok dlžníka, na ktorý sa podľa tohto zákona spadá pod správu konania podľa tohto zákona.

§ 277
Koordinácia konania podľa tohto zákona a zahraničného hlavného konania

	Ak súbežne prebieha zahraničné konanie a konanie podľa tohto zákona ohľadom toho istého dlžníka, súd zabezpečí spoluprácu a koordináciu podľa § 273 až 275 a postupuje nasledovne

a)	ak konanie v Slovenskej republike prebieha v čase podania žiadosti o uznanie zahraničného hlavného konania,

1.	ochranné opatrenie podľa § 267 alebo § 269 možno udeliť len v rozsahu v ktorom bude v súlade s pravidlami pre konanie v Slovenskej republike a
2.	ak je zahraničné konanie uznané v Slovenskej republike za zahraničné hlavné konanie, § 268 sa nepoužije,

b)	ak konanie v Slovenskej republike začne po uznaní zahraničného hlavného konania alebo po podaní žiadosti o uznanie zahraničného hlavného konania,

1.	súd preskúma všetky ochranné opatrenia podľa § 267 alebo § 269, a tieto náležite zmení alebo zruší, ak nie sú v súlade s pravidlami pre konanie  v Slovenskej republike a
2.	ak zahraničné konanie je zahraničným hlavným konaním, obmedzenia uvedené v § 268 ods. 1, ktoré nie sú v súlade s pravidlami pre konanie v Slovenskej republike sa náležite zmenia alebo zrušia,

	c) 	zástupcovi zahraničného vedľajšieho konania je možné udeliť, rozšíriť alebo inak zmeniť 	ochranné opatrenie len v rozsahu, v ktorom sa týka majetku, ktorý  podľa  právnych predpisov 	Slovenskej republiky spadá pod správu zahraničného vedľajšieho konania alebo len na  	informácie vyžadovaných v tomto konaní. 

§ 278
Zosúladenie viacerých  zahraničných konaní

	V záležitostiach uvedených v  § 249, ktoré sa týkajú viac než jedného zahraničného konania ohľadom toho istého dlžníka, súd zabezpečí spoluprácu  a koordináciu podľa § 273 až 275 a  postupuje  nasledovne
a)	ochranné opatrenie podľa § 267 alebo 269 zástupcovi zahraničného vedľajšieho konania po uznaní zahraničného hlavného konania možno udeliť len v rozsahu v ktorom bude v súlade s pravidlami pre zahraničné hlavné konanie,

b)	ak je zahraničné hlavné konanie uznané po uznaní alebo po podaní žiadosti o uznanie zahraničného vedľajšieho konania, súd preskúma už udelené ochranné opatrenia podľa § 267 alebo 269, a tieto náležite zmení alebo zruší, ak nie je sú v súlade s pravidlami pre zahraničné hlavné konanie,

c)	ak po uznaní zahraničného vedľajšieho konania dôjde k uznaniu iného zahraničného vedľajšieho konania, súd udelí, upraví alebo zruší  ochranné opatrenia v rozsahu, v akom je to potrebné pre uľahčenia koordinácie týchto konaní.

§ 279
Domnienka úpadku na základe uznania zahraničného hlavného konania

	Ak sa nepreukáže opak, uznanie zahraničného hlavného konania je pre účely začatia konania podľa tohto zákona dôkazom  o tom, že dlžník je v úpadku.

§ 280
Pravidlo obmedzenia dvojitého plnenia v súbežných konaniach

	(1) Bez toho, aby boli tým boli dotknuté zabezpečené pohľadávky alebo vecné práva, veriteľ, ktorý prijal plnenie s ohľadom na svoju pohľadávku v konaní podľa právneho predpisu o úpadku v cudzom štáte, nemôže prijať plnenie za tú istú pohľadávku v konaní podľa tohto zákona vo vzťahu k tomu istému dlžníkovi, pokiaľ je plnenie ostatným veriteľom v tej istej triede vo vzťahu  na plnenie, ktoré veriteľ už prijal v pomernom vyjadrení menšie.  

	(2) Pravidlo podľa odseku 1 sa nepoužije na pohľadávky zabezpečené právom oddeleného uspokojenia a vecné práva. 

deviata časŤ 
Prechodné a závereČné ustanovenia
§ 281
Splnomocňovacie ustanovenia

(1)	Ministerstvo vydá všeobecne záväzný právny predpis v ktorom ustanoví 

a)	výšku preddavku na úhradu odmeny predbežného správcu,
b)	výšku odmeny a úhrady výdavkov predbežného správcu a správcu ustanoveného súdom,
c)	podrobnosti podávania prihlášok a vzory tlačív pre podávanie prihlášok,
d)	podrobnosti týkajúce sa vedenia a zverejňovania zoznamu prihlásených pohľadávok,
e)	ďalšie podrobnosti o schôdzi veriteľov a o veriteľskom výbore,
f)	spôsob vedenia správcovského spisu,
g)	ďalšie podrobnosti o obsahových náležitostiach súpisu,
h)	percentuálne vyjadrenie odmeny  správcu z výťažku zo speňažovania na účely
1.	 čiastkového rozvrhu,
2.	uspokojenia veriteľa oddelenej podstaty,
3.	uspokojenia kvalifikovaného oddeleného veriteľa.

(2)	Ministerstvo môže vydať všeobecne záväzný právny predpis v ktorom ustanoví 

a)	podrobnú úpravu formálnych náležitostí plánu,
b)	vzor formulára o písomnom hlasovaní, 
c)	podmienky a náležitosti pre písomné hlasovanie v elektronickej podobe, 
d)	niektoré podrobnosti pri zorganizovaní dražby, ponukového konania alebo iného súťažného procesu podľa § 203 ods. 2 písm. d).

§ 282
Prechodné ustanovenia

(1)	Konkurzy a vyrovnania vyhlásené alebo povolené pred účinnosťou tohto zákona ako aj 	právne vzťahy s nimi súvisiace sa spravujú podľa doterajších právnych predpisov.   

(2)	Súd vyhlási konkurz alebo povolí vyrovnanie na základe návrhu podaného pred účinnosťou tohto zákona podľa doterajších právnych predpisov. Takéto konkurzy a vyrovnania ako aj právne vzťahy s nimi súvisiace sa spravujú podľa doterajších právnych predpisov.    

§ 283
Účinnosť zákona

Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2005.